iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 kemira:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 kemira:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 kemira:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 kemira:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 kemira:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember
Kemira Oyj
Energiakatu 4 Puh. +358 10 8611 Y-tunnus 0109823-0
00180 Helsinki, Suomi Faksi +358 108621 119 Kotipaikka Helsinki
www.kemira.com
Kemira Oyj
Tilinpäätös 2025
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 2
Tilinpäätös 2025
Sisällysluettelo

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025 .................................. | 3 |  | 3. | Investoinnit, yrityshankinnat ja -myynnit .................... | 131 |  |  | 6. | Konsernirakenne ....................................................................... | 168
| Kestävyysraportti ......................................................................... | 26 |  | 3.1. | Liikearvo ............................................................................... | 131 |  |  | 6.1. | Lähipiiri ........................................................................................ | 168
|  | Yleiset tiedot ....................................................................... | 26 |  | 3.2. | Muut aineettomat hyödykkeet ........................................ | 133 |  |  | 6.2. | Konsernin tytäryritykset ja osakkuus- ja yhteisyritykset | 170
|  | Ympäristötiedot .................................................................. | 42 |  | 3.3. | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ........................ | 135 |  |  | 7. | Taseen ulkopuoliset erät ........................................................ | 173
|  | Sosiaaliset tiedot ................................................................ | 82 |  | 3.4. | Vuokrasopimukset .............................................................. | 137 |  |  | 7.1. | Vastuusitoumukset ja ehdolliset velat ................................. | 173
|  | Hallintotapa tiedot ............................................................. | 99 |  | 3.5. | Muut osakkeet ..................................................................... | 139 |  |  | 7.2. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat .............................. | 173
KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) *) .................................................. | 109 |  | 3.6. | Liiketoimintojen yhdistäminen ........................................ | 141 |  |  |  |  |
| Konsernin tuloslaskelma ............................................................ | 109 |  | 3.7. | Myytävänä oleviksi luokitellut erät ................................. | 143 |  | EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS *) ................................................................. | 174
| Konsernin laaja tuloslaskelma .................................................. | 109 |  | 4. | Käyttöpääoma ja muut tase-erät ................................... | 144 |  | HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA | 193
| Konsernin tase .............................................................................. | 110 |  | 4.1. | Vaihto-omaisuus ................................................................. | 144 |  | ALLEKIRJOITUKSET *) .............................................................................
| Konsernin rahavirtalaskelma .................................................... | 111 |  | 4.2. | Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset ......... | 144 |  | TILINTARKASTUSKERTOMUS ................................................................ | 195
| Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ............... | 112 |  | 4.3. | Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat ............................ | 145 |  | KESTÄVYYSRAPORTIN VARMENNUSKERTOMUS ............................. | 199
| Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ........................................... | 114 |  | 4.4. | Laskennalliset verovelat ja -saamiset ........................... | 146 |  | ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI ............................. | 202
| 1. | Konsernitilinpäätöksen olennaiset laatimisperiaatteet ............................................................ | 114 |  | 4.5. | Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde- etuudet ................................................................................. | 149 |  | MUU TALOUDELLINEN INFORMAATIO |
| 2. | Taloudellinen tulos ............................................................ | 117 |  | 4.6. | Varaukset ............................................................................. | 153 |  |  | Konsernin tunnusluvut ...................................................................... |
| 2.1. | Segmenttitiedot .................................................................. | 117 |  | 5. | Pääomarakenne ja rahoitusriskit ................................... | 154 |  |  | Tunnuslukujen laskentakaavat .......................................................
| 2.2. | Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut ............................... | 122 |  | 5.1. | Pääomarakenne .................................................................. | 154 |  |  | Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-lukuihin ...................................... |
| 2.3. | Osakeperusteiset maksut ................................................ | 124 |  | 5.2. | Oma pääoma ........................................................................ | 156 |  |  | Tuloskehitys neljännesvuosittain ................................................... |
| 2.4. | Poistot ja arvonalentumiset ............................................. | 126 |  | 5.3. | Korolliset velat .................................................................... | 157 |  | OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT ................................................ |
| 2.5. | Rahoitustuotot ja -kulut .................................................... | 127 |  | 5.4. | Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin .................. | 158 |  | TIETOA SIJOITTAJILLE ............................................................................. |
| 2.6. | Tuloverot .............................................................................. | 128 |  | 5.5. | Rahoitusriskien hallinta .................................................... | 162 |  |  |  |  |
| 2.7. | Osakekohtainen tulos ........................................................ | 130 |  | 5.6. | Johdannaisinstrumentit .................................................... | 166 |  |  |  |  |
| 2.8. | Muut laajan tuloksen erät ................................................. | 130 |  |  |  |  |  |  |  |

*) Osa tilintarkastettua tilinpäätöstä 2025
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 3

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Hallituksen toimintakertomus 2025
Vuonna 2025 Kemira-konsernin liikevaihto laski 7 % ja oli 2 753,5 miljoonaa euroa (2 948,1).
Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 4 % johtuen
kysyntäympäristöstä, joka heikkeni edellisvuoteen verrattuna. Myyntimäärät ja -hinnat
laskivat edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
Operatiivinen käyttökate laski 10 % ja oli 524,6 miljoonaa euroa (585,4). Operatiivinen
käyttökateprosentti laski 19,1 %:iin (19,9 %). Kaikkien liiketoimintayksiköiden operatiivinen
käyttökateprosentti laski.
Käyttökate laski 12 % ja oli 485,8 miljoonaa euroa (550,7). Operatiivisen käyttökatteen ja
käyttökatteen välinen ero selittyy kertaluonteisilla erillä, jotka koostuivat pääasiassa
uudelleenjärjestely- ja tehostamiskuluista sekä yritysjärjestelykuluista. Vertailukaudella ne
liittyivät pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin ja Kemiran toimintamallin muutokseen.
Operatiivinen liikevoitto laski 19 % ja oli 324,4 miljoonaa euroa (398,7). Liikevoitto laski 25 % ja
oli 274,1 miljoonaa euroa (363,2).
Liiketoiminnan rahavirta oli 378,2 miljoonaa euroa (484,6) eli vakaalla tasolla.
Osakekohtainen tulos, laimennettu, oli 1,18 euroa (1,61).
Hallitus ehdottaa vuoden 2026 yhtiökokoukselle 0,76 euron osinkoa (0,74) osakkeelta eli
yhteensä 114 miljoonaa euroa (114). Osinko ehdotetaan maksettavaksi kahdessa erässä huhti-
ja lokakuussa.
Oil & Gas -liiketoiminnan myynti
Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Vertailukauden (tammi-joulukuu 2024)
liikevaihdosta noin 45 miljoonaa euroa ja operatiivisesta käyttökatteesta noin 3 miljoonaa
euroa liittyy myytyyn Oil & Gas -liiketoimintaan vuoden 2024 ensimmäisellä neljänneksellä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 4

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

AVAINLUVUT

MIlj. euroa | 2025 | 2024 | 2023 |  | Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2023
Liikevaihto | 2 753,5 | 2 948,1 | 3 383,7 |  | Sidottu pääoma* | 1 972,0 | 1 920,1 | 2 155,5
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden | 2 753,5 | 2 903,5 | 2 889,0 |  | Sidottu pääoma*, O&G-myynti huomioiden | 1 972,0 | 1 920,1 | 1 856,0
Operatiivinen käyttökate | 524,6 | 585,4 | 666,7 |  | Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 16,5 | 20,8 | 21,5
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden | 524,6 | 582,1 | 595,9 |  | Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, %, O&G-myynti huomioiden | 16,5 | 20,6 | 22,4
Operatiivinen käyttökate, % | 19,1 | 19,9 | 19,7 |  | Sidotun pääoman tuotto*, % | 13,9 | 18,9 | 15,6
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden | 19,1 | 20,0 | 20,6 |  | Liiketoiminnan rahavirta | 378,2 | 484,6 | 546,0
Käyttökate | 485,8 | 550,7 | 540,0 |  | Investoinnit ilman yritysostoja | 196,7 | 167,3 | 204,9
Käyttökate, % | 17,6 | 18,7 | 16,0 |  | Investoinnit ilman yritysostoja, O&G-myynti huomioiden | 196,7 | 167,3 | 187,7
Operatiivinen liikevoitto | 324,4 | 398,7 | 463,0 |  | Investoinnit | 344,8 | 170,5 | 206,8
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden | 324,4 | 395,5 | 415,5 |  | Rahavirta investointien jälkeen | 82,5 | 411,8 | 349,3
Operatiivinen liikevoitto, % | 11,8 | 13,5 | 13,7 |  | Omavaraisuus, % kauden lopussa | 54 | 53 | 48
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden | 11,8 | 13,6 | 14,4 |  | Osakekohtainen oma pääoma, euroa | 11,23 | 11,59 | 10,84
Liikevoitto | 274,1 | 363,2 | 336,4 |  | Velkaantuneisuus, % kauden lopussa | 30 | 16 | 32
Liikevoitto, % | 10,0 | 12,3 | 9,9 |  | Henkilömäärä keskimäärin | 4 810 | 4 746 | 4 946
Tilikauden voitto | 194,1 | 262,7 | 211,3 |  | Palkat ja palkkiot | 319,0 | 335,0 | 343,5
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa | 1,18 | 1,61 | 1,28 |  |  |  |  |

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo (Sidotun pääoman tuotto, % perustuu liikevoittoon)
Ellei toisin mainita, tässä raportissa esitetyt vertailut liittyvät vuoden 2024 vastaavaan ajanjaksoon.
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole määritelty IFRS-standardissa.
Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon
kasvu paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen
käyttökate, operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan hyödyllistä ja
vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset
tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-tunnusluvuista, ja niitä tulee
lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa. Tunnuslukujen laskentakaavat ovat luettavissa tässä
raportissa ja osoitteessa www.kemira.fi > Sijoittajat > Taloustieto. Kaikki raportin luvut on pyöristetty erikseen, minkä
seurauksena yksittäisten lukujen summat saattavat hieman poiketa esitetyistä summista.
Yllä olevien avainlukujen lisäksi konsernin taloudellista kehitystä kuvaavia tunnuslukuja on esitetty Muu taloudellinen
informaatio -osiossa kohdassa Konsernin tunnusluvut.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 5

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Taloudellinen tulos 2025
Liikevaihto laski 7 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien,
laski 4 % johtuen kysyntäympäristöstä, joka heikkeni edellisvuoteen verrattuna. Myyntimäärät
ja -hinnat laskivat edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.

Liikevaihto | 2025 | 2024 | ∆% | Orgaaninen kasvu*, % | Valuutta- kurssien vaikutus, % | Yritys- ostojen ja -myyntien vaikutus, %
milj. euroa | milj. euroa
Water Solutions | 1 221,5 | 1 301,4 | -6 | -2 | -2 | -2
Packaging & Hygiene Solutions | 970,2 | 1 058,5 | -8 | -5 | -3 | 0
Fiber Essentials | 561,9 | 588,2 | -4 | -3 | -2 | 0
Yhteensä | 2 753,5 | 2 948,1 | -7 | -4 | -2 | -1
Water Solutions, O&G-myynti huomioiden | 1 221,5 | 1 256,9 | -3 |  |  |
Yhteensä, Oil & Gas - myynti huomioiden | 2 753,5 | 2 903,5 | -5 |  |  |

* Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien
Maantieteellisesti liikevaihto jakautui seuraavasti: EMEA (Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alue)
54 % (52 %), Amerikka 37 % (38 %) sekä APAC (Aasian ja Tyynenmeren alue) 9 % (10 %).
Operatiivinen käyttökate laski 10 % ja oli 524,6 miljoonaa euroa (585,4). Oil & Gas
-liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen käyttökate laski 10 % ja oli 524,6 miljoonaa
euroa (582,1). Operatiivinen käyttökateprosentti laski 19,1 %:iin (19,9 %), Oil & Gas -
liiketoiminnan myynti huomioiden (20,0 %). Kaikkien liiketoimintayksiköiden operatiivinen
käyttökateprosentti laski.

Varianssianalyysi, milj. euroa | 1–12
Operatiivinen käyttökate, 2024 | 585,4
Myyntimäärät | -28,5
Myyntihinnat | -31,5
Muuttuvat kustannukset | -1,4
Kiinteät kustannukset | +14,2
Valuuttakurssimuutokset | -15,0
Yritysmyynnit | -3,3
Muut | +3,0
Operatiivinen käyttökate, 2025 | 524,6

Operatiivinen käyttökate | 2025 | 2024 | ∆% | 2025 | 2024
milj. euroa | milj. euroa | kate-% | kate-%
Water Solutions | 262,9 | 282,3 | -7 | 21,5 | 21,7
Packaging & Hygiene Solutions | 115,9 | 136,3 | -15 | 12,0 | 12,9
Fiber Essentials | 145,7 | 166,7 | -13 | 25,9 | 28,3
Yhteensä | 524,6 | 585,4 | -10 | 19,1 | 19,9
Water Solutions, O&G-myynti huomioiden | 262,9 | 279,1 | -6 | 21,5 | 22,2
Yhteensä, O&G- myynti huomioiden | 524,6 | 582,1 | -10 | 19,1 | 20,0

Käyttökate laski 12 % ja oli 485,8 miljoonaa euroa (550,7). Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
erät koostuivat pääasiassa uudelleenjärjestely- ja tehostamiskuluista sekä
yritysjärjestelykuluista. Vertailukaudella ne liittyivät pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan
myyntiin ja Kemiran toimintamallin muutokseen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 6

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, milj. euroa | 2025 | 2024
Käyttökatteessa | -38,7 | -34,8
Water Solutions | -19,1 | -14,1
Packaging & Hygiene Solutions | -17,2 | -12,3
Fiber Essentials | -2,4 | -8,4
Poistoissa ja arvonalentumisissa | -11,6 | -0,7
Water Solutions | -11,7 | 0,0
Packaging & Hygiene Solutions | 0,1 | -0,7
Fiber Essentials | 0,0 | 0,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -50,3 | -35,5

Poistot ja arvonalentumiset olivat 211,7 miljoonaa euroa (187,4) sisältäen 9,2 miljoonan euron
(5,8) hankintamenoallokaatioon liittyvät poistot. Poistot ja arvonalentumiset kasvoivat
vertailukaudesta pääasiassa Teesportin tehtaan tuotannon alasajoon liittyvistä
kertaluontoisista alaskirjauksista johtuen.
Operatiivinen liikevoitto laski 19 %. Liikevoitto laski 25 %. Ero operatiiviseen liikevoittoon
selittyy vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka on kuvattu edellä Käyttökate-osiossa.
Rahoituserät, netto olivat -24,2 miljoonaa euroa (-26,9). Tuloverot olivat -55,8 miljoonaa
euroa (-73,6). Raportoitu veroaste oli 22 % (22 %). Tilikauden tulos laski 26 % pääsiassa
matalamman liikevaihdon seurauksena.
Rahoitusasema ja rahavirta
Liiketoiminnan rahavirta tammi-joulukuussa 2025 oli 378,2 miljoonaa euroa (484,6), ja se laski
korkealta vertailukaudelta. Rahavirta investointien jälkeen oli 82,5 miljoonaa euroa (411,8).
Kemira sai vuoden 2025 ensimmäisellä neljänneksellä 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria
myyntituloja Oil & Gas -liiketoiminnan myynnistä. Vuoden 2025 ensimmäisen neljänneksen
aikana Kemiran Eläkesäätiö Neliapila myös palautti Kemiralle 10 miljoonaa euroa ylikatetta.
Vertailukaudella Kemira sai myyntituloja Oil & Gas -liiketoimintansa myynnistä sekä 12
miljoonan euron ylikatteen palautuksen. Nettokäyttöpääoma kasvoi loppuvuoteen 2024
verrattuna.
Korollisten velkojen määrä oli kauden lopussa 748,4 miljoonaa euroa (810,7) sisältäen 180,9
miljoonan euron (132,2) vuokrasopimusvelat. Vuokrasopimusvelkojen kasvu johtuu pääasiassa
Espoossa sijaitsevan EriCa T&I -keskuksen kirjaamisesta käyttöomaisuuseräksi ja
vuokravelaksi, kun T&I-keskus siirtyi Kemiran käyttöön 15 vuoden vuokrasopimuksella
kolmannen neljänneksen aikana. Aiemmin se raportoitiin vuokravastuuna. Konsernin
korollisten velkojen, vuokrasopimusvelat pois lukien, keskimääräinen korko oli 2,5 % (2,8 %) ja
duraatio oli 11 kuukautta (13). Kiinteäkorkoisten lainojen osuus korollisten nettovelkojen
kokonaissummasta oli 75 % (114 %) vuokrasopimusvelat mukaan lukien.
Seuraavien 12 kuukauden aikana erääntyvän lyhytaikaisen velan määrä oli 105,9 miljoonaa
euroa. Rahavarat olivat joulukuun 2025 lopussa 242,3 miljoonaa euroa (519,2). Vuoden 2025
viimeisellä neljänneksellä Kemira nosti kahdenvälistä lainaa 50 miljoonan euron edestä. Lainan
maturiteetti on enintään 10 vuotta. Konsernilla on vuonna 2030 erääntyvä nostamaton 400
miljoonan euron valmiusluotto.
Konsernin nettovelka kauden lopussa oli 506,1 miljoonaa euroa (291,5 ) sisältäen
vuokrasopimusvelat. Omavaraisuusaste oli 54 % (53 %), ja velkaantuneisuus oli 30 % (16 %).
Joulukuun 2025 lopussa nettovelka / operatiivinen käyttökate oli 1,0
Kemira altistuu valuutan transaktio- ja translaatioriskeille. Konsernin merkittävimmät
transaktioriskit syntyvät Yhdysvaltain dollarista, Kiinan Renminbistä, Kanadan dollarista ja
Ruotsin kruunusta. Vuoden lopussa Yhdysvaltain dollarimääräinen valuuttavirtariski euroa
vastaan oli vasta-arvoltaan noin 105 milj. euroa keskimääräisen suojausasteeen ollessa 75 %,
ja Kiinan renminbimääräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 105 milj.
euroa keskimääräisen suojausasteen ollessa 74 %. Vastaavasti Ruotsin kruunumääräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 44 milj. euroa keskimääräisen
suojausasteen ollessa 67 %, ja Kanadan dollarimääräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli
vasta-arvoltaan noin 38 milj. euroa keskimääräisen suojausasteeen ollessa 72 %. Lisäksi
Kemiralle aiheutuu valuuttavirtariskiä euroa vastaan pääosin Korean wonin, Tanskan kruunun,
Iso-Britannian punnan, Puolan zlotyn ja Norjan kruunun osalta ja Yhdysvaltojen dollaria
vastaan pääosin Kanadan dollarin osalta yhteensä vasta-arvoltaan noin 173 milj. euroa.
Koska Kemiran konsernitilinpäätös laaditaan euroissa, Kemira altistuu myös valuutan
translaatioriskille siltä osin kun sen muualla kuin Suomessa sijaitsevien tytäryhtiöiden tulos- ja
tase-erät raportoidaan muissa valuutoissa kuin euroissa. Kemiran merkittävimmät
translaatioriskit tulevat Yhdysvaltain dollarista ja Kanadan dollarista. Valuuttojen
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 7

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

vahvistuminen suhteessa euroon kasvattaisi Kemiran liikevaihtoa ja käyttökatetta
translaatiovaikutuksen kautta.
Investoinnit
Tammi-joulukuussa 2025 investoinnit ilman yritysostoja kasvoivat 18 % ja olivat 196,7
miljoonaa euroa (167,3). Investoinnit ilman yritysostoja (investoinnit) jakautuivat seuraavasti:
laajennusinvestoinnit 15 % (12 %), parannusinvestoinnit 29 % (25 %) ja ylläpitoinvestoinnit 56 %
(64 %).
Tutkimus ja tuotekehitys
Kemiran tutkimus- ja tuotekehitystoiminta on kasvun mahdollistaja, minkä lisäksi se edistää
Kemiran erottautumista kilpailijoista. Uudet tuotelanseeraukset edistävät Kemiran
asiakkaiden prosessien tehokkuutta ja vastuullisuutta sekä parantavat kannattavuutta.
Kemiran tuleva markkina-asema ja kannattavuus riippuvat toisaalta yhtiön kyvystä ymmärtää
asiakkaiden nykyisiä ja tulevia tarpeita ja markkinatrendejä ja vastata niihin ja toisaalta yhtiön
kyvystä innovoida uusia erottautuvia tuotteita ja sovelluksia.
Tammi-joulukuussa 2025 tutkimus- ja kehityskulut olivat 35,3 miljoonaa euroa (33,8) eli 1,3 %
(1,1 %) konsernin liikevaihdosta. Kemiran strategia nojautuu kestäviin ja uusiutuviin
ratkaisuihin. Suurin osa Kemiran innovaatiohankkeista keskittyykin näihin ratkaisuihin. Lisäksi
yli puolet Kemiran meneillään olevista innovaatiohankkeista tehdään yhteistyössä ulkoisten
kumppanien kanssa. Yksi esimerkki tästä on Kemiran strateginen kumppanuus CuspAI:n
kanssa, joka julkistettiin heinäkuussa 2025. Isosta-Britanniasta lähtöisin oleva CuspAI on yksi
maailman johtavia yrityksiä, joka keskittyy tekoälyn avulla tehtävään uusien materiaalien
kehittämiseen. Kemiran ja CuspAI:n välisen kumppanuuden ensimmäisessä vaiheessa
keskityttiin kehittämään uusia ratkaisuja, joilla poistaa epäpuhtauksia vedestä.
Uuden organisaation lisäksi Kemira suunnitteli ja otti käyttöön konsernin uuden
innovaatioprosessin vuonna 2025. Uusi innovaatiojärjestely on tehnyt hankkeiden
toteuttamisesta, päätöksenteosta ja innovaatioiden kehityspolkujen uudistamisesta
tehokkaampaa.
Vuoden 2025 lopussa Kemiralla oli 433 (388) patenttiperhettä sisältäen 1 782 (1 868)
myönnettyä patenttia ja 1 120 (929) vireillä olevaa patenttihakemusta. Vuoden 2025 aikana
Kemira haki 60 (54) uutta patenttia ja käynnisti 30 uutta tuotekehityshanketta, joista 43 %
tähtää uusiutuviin ratkaisuihin. Kemira on käynnistänyt myös useita kumppanuuksia
ulkopuolisten tahojen kanssa, jotta se voi kehittää ja kaupallistaa uusia uusiutuvia ratkaisuja
asiakkailleen.
Henkilöstö
Konsernin palveluksessa oli kauden lopussa 4 911 työntekijää (4 698). Kemiralla oli
työntekijöitä Suomessa yhteensä 822 (779), muualla EMEA-alueella 1 742 (1 738), Americas-
alueella 1 456 (1 242) ja APAC-alueella 891 (939).
Kestävyys
Kemiran kestävyystyötä ohjaavat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (Sustainable
Development Goals, SDG), ja se kattaa taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset aiheet.
Keskitymme seuraaviin tavoitteisiin: puhdas vesi ja sanitaatio (SDG 6), ihmisarvoista työtä ja
talouskasvua (SDG 8), vastuullista kuluttamista (SDG 12) ja ilmastotekoja (SDG 13). Lisätietoja
Kemiran kestävyystyöstä löytyy vuoden 2025 Kestävyysraportista, joka on laadittu yritysten
kestävyysraportointia koskevan direktiivin (Corporate Sustainability Reporting Directive,
CSRD) vaatimusten mukaisesti.
KESTÄVYYDEN VUODEN 2025 PÄÄKOHDAT
Syyskuussa Kemiralle myönnettiin kultatason luokitus ja yhtiön historian korkein pisteytys,
83/100, EcoVadiksen arvioinnissa. EcoVadis on johtava kansainvälinen kestävyysluokituksia
tekevä yhtiö. Nousua viime vuoden arvioinnista on kuusi pistettä (77/100 vuonna 2024), ja tulos
sijoittaa Kemiran maailmanlaajuisesti EcoVadiksen arvioimien yrityksien parhaaseen 2 %:iin.
Lisäksi Kemira saavutti tammikuussa 2026 Leadership-tason arvosanan A- juuri julkaistussa
CDP:n (Carbon Disclosure Project) vuoden 2025 listauksessa sekä Water Security- että
Climate Change -kategorioissa. Kemira paransi merkittävästi tulostaan aiemmasta B-tasosta.
Parannusta tapahtui lähes kaikilla arvioiduilla osa-alueilla. Lisätietoja Kemiran kestävyystyöstä
löytyy vuoden 2025 Kestävyysraportista.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 8

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

TURVALLISUUS
Turvallisuustaso parani vuonna 2025 edellisvuoteen verrattuna. Vuonna 2025 työtapaturmien
kokonaismäärä (TRI) oli 33 (43 vuonna 2024) ja TRIF* oli 2,7 (3,2). Parannuksesta huolimatta
TRIF-tavoitetta (2,2) ei saavutettu. Kemira tekee jatkuvaa työtä parantaakseen
työturvallisuutta maailmanlaajuisesti. Vuoden 2025 syyskuussa Kemiran kaikilla
tuotantolaitoksilla pysähdyttiin keskustelemaan ja havainnoimaan turvallisuusaiheiden
ympärille. Urakoitsijoiden turvallisuustaso (TRIF) parani merkittävästi ja oli 3,1 (5,3). Tämä oli
kohdennettujen koulutusten ja muiden suunniteltujen toimenpiteiden ansiota.
IHMISET
Viimeisin MyPulse-henkilöstökysely toteutettiin vuoden 2025 marraskuussa. Henkilöstön
sitoutumisindeksi oli 78 (80 toukokuussa 2025). Tämä on neljä pistettä korkeampi kuin
ulkoinen benchmark. Kemiran tavoitteena oli kuulua monimuotoisuudessa ja osallisuudessa
teollisuuden alan korkeimpaan 10 %:iin vuoden 2025 loppuun mennessä. Tämän mittaamiseen
käytettiin yhtiön omaa osallisuusindeksiä. Tämä tavoite jäi saavuttamatta, sillä Kemiran
osallisuusindeksi oli 77, mikä on neljä pistettä pienempi kuin teollisuudenalan vertailuarvo.
Vuonna 2025 toteutettujen organisaatio- ja toimintamallimuutosten vuoksi
osallisuustavoitetta jatkettiin vuoden 2026 loppuun. Vuoden aikana toteutettiin useita toimia,
joilla tuettiin kasvukulttuuria. Kemira suunnitteli ja pilotoi kaksi keskijohdolle suunnattua
johtamisohjelmaa. Lokakuussa järjestettyyn Learn and Growth -kuukauteen osallistui
maailmanlaajuisesti yli 400 työntekijää. Tammikuussa 2026 Kemira sijoittui Suomen suurten
yritysten sarjassa viiden parhaan joukkoon pohjoismaisessa Nordic Business Diversity Index
2026 -monimuotoisuusvertailussa, joka perustui loka-joulukuussa 2025 kerättyihin tietoihin.
KIERTOTALOUS
Kemira on jatkanut uusiutuvien ratkaisujen strategian edistämistä. Kemira ilmoitti kesäkuussa
kumppanuudesta Bluephan kanssa biopohjaisten pinnoitteiden kaupallistamiseksi Aasiassa,
ja toukokuussa ilmoitettiin yhteistyöstä Metsä Groupin kanssa uuden Kuura-tekstiilikuidun
kehittämiseksi. Kemira ilmoitti aiemmin maaliskuussa, että se muodostaa IFF:n kanssa
yhteisyrityksen, joka valmistaa uusiutuvia tuotteita kaupallisessa mittakaavassa.
Tuotantolaitos valmistaa uusiutuvia, sokeripohjaisia polymeerejä, joita voidaan käyttää
useissa erilaisissa sovelluksissa, kuten pakkauksissa ja vedenkäsittelyssä. Jätteiden osalta
Kemira jatkoi vuonna 2025 työtä niiden vähentämiseksi. Tarkoituksena on vähentää erityisesti
loppukäsittelyyn ohjattua tuotantojätettä esimerkiksi käyttämällä raaka-aineita
tehokkaammin.
VESI
Kemiran pitkän aikavälin tavoitteena on kaksinkertaistaa veteen liittyvä liikevaihto.
Tavoitteen mukaisesti Kemira on ilmoittanut kahdesta veteen liittyvästä yritysostosta vuonna
2025: Kemira on ostanut yhdysvaltalaisen teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin keskittyvän
Water Engineering, Inc. -yhtiön sekä Thatcher Groupin rautakoagulanttiliiketoiminnan
Yhdysvalloissa. Heinäkuussa Kemira ilmoitti strategisesta kumppanuudesta CuspAI:n kanssa.
Kumppanuuden tavoitteena on kehittää kemianteollisuuden materiaali-innovaatioita
hyödyntämällä edistyneitä tekoälyteknologioita. Kemira kehitti vuonna 2025 uuden
kestävyystavoitteen, joka liittyy Kemiran vesiliiketoiminnan myönteisiin vesivaikutuksiin.
ILMASTO
Kemira on sitoutunut vähentämään absoluuttisia scope 1- ja scope 2 -päästöjä 51,23 %
vuoteen 2030 mennessä vuoden 2018 lähtötasosta ja scope 3 -päästöjä 32,5 % vuoteen 2033
mennessä vuoden 2021 lähtötasosta. Kemiran scope 1-, scope 2- ja scope 3 -päästöt pysyivät
vakaina vuoden 2025 viimeisen neljänneksen aikana. Kemira työstää parhaillaan myös
ilmastosiirtymäsuunnitelmaa, joka esitellään vuoden 2025 Kestävyysraportissa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 9

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

SDG | TUNNUSLUVUT | YKSIKKÖ | 2025 | 2024
| TURVALLISUUS |  | 2,7 | 3,2
TRIF* 2,2 vuoden loppuun 2025 mennessä ja 1,5 vuoden 2030 loppuun mennessä *TRIF = työtapaturmien kokonaismäärä miljoonaa työtuntia kohti, sisältäen Kemiran työntekijät ja urakoitsijat
| IHMISET |  | Hieman parhaimman 25 %:n ulkopuolella | Hieman parhaimman 25 %:n ulkopuolella
Tavoitteena kuulua monimuotoisuudessa ja osallisuudessa Glintin teollisuuden alan korkeimpaan 10 %:iin vuoden 2025 loppuun mennessä
| KIERTOTALOUS | kg/ tuotanto- tonni | 4,1 | 4,2
Jäteintensiteetin** vähentäminen 15 %:lla vuoden 2030 loppuun mennessä vuoden 2019 lähtötasosta (4,4) **kiloa tuotantoperäistä loppukäsiteltyä jätettä/tuotantotonni
| Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto > 500 miljoonaa euroa vuoden 2030 loppuun mennessä. | Milj. euroa | 240 | 240
| VESI | Arviointi- asteikko A–D | A- | B
Tavoitteena on saavuttaa CDP Water Security luokituksen mukainen vesivarojen hallinnan korkein taso (Leadership A-/A) vuoden 2025 loppuun mennessä.
| ILMASTO*** |  | 509 | 586
Scope 1 & 2*** -päästöjen vähentäminen 51,23 % vuoden 2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2018 lähtötasoon 894 ktCO 2 e. | ktCO 2 e
Scope 3 -päästöjen vähentäminen 32,5 % vuoden 2033 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2021 lähtötasoon 2337,5 ktCO 2 e. | ktCO 2 e | 1 731 | 1 881

* TRIF = työtapaturmien kokonaismäärä miljoonaa työtuntia kohti sisältäen Kemiran työntekijät ja urakoitsijat
** kiloa tuotantoperäistä loppukäsiteltyä jätettä/tuotantotonni. Vuonna 2024 tapahtuneen Oil & Gas -liiketoiminnan
myynnin jälkeen Kemiran jätetavoitetta oikaistiin Q2 2024:n aikana niin, ettei se sisällä yritysmyyntien vaikutuksia vuoden
2019 lähtötasosta lähtien. Vuoden 2023 raportoidut luvut on myös oikaistu.
*** Kemiran ilmastotavoite on päivitetty vastaamaan SBTi:n validoimaa tavoitetta. Perusvuosien sekä vuosien 2023 ja
2024 luvut on oikaistu heijastamaan Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiä sekä muutamien pienempien divestointien
vaikutusta.
**** Scope 1: suorat kasvihuonekaasupäästöt Kemiran tuotantolaitoksilta, mm. energiantuotannon ja
valmistusprosessien päästöt. Scope 2: epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt ostetun sähkön, lämmön, jäähdytyksen ja
höyryn tuotannosta ja hankinnasta. Scope 3: epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt ostetuista raaka-aineista,
kauppatavaroista ja materiaalien kuljetuksista.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 10

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Liiketoimintayksiköt
WATER SOLUTIONS
Water Solutions on noin 45 % Kemiran liikevaihdosta. Se tarjoaa laajan valikoiman
innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla asiakkaat voivat tehostaa vedenkäsittelyprosessin
jokaista vaihetta ja varmistaa liiketoiminnan tehokkuuden niin, että veden laatuun liittyvät
tavoitteet saavutetaan turvallisesti ja jatkuvasti tiukentuvia määräyksiä noudatetaan.
Liiketoimintayksikkö palvelee sekä kunnallisia että teollisuuden asiakkaita,
ja sillä on kolme asiakassegmenttiä. Urban EMEA (26% liikevaihdosta) ja Urban Americas (23 %
liikevaihdosta) palvelevat kunnallisia asiakkaita. Industrial (51 % liikevaihdosta) palvelee
teollisuuden asiakkaita eri aloilta ja sisältää sopimusvalmistuksen Kemiran Oil & Gas
-liiketoiminnan ostajan kanssa. Kemiran vedenkäsittelyn tuotevalikoima koostuu pääasiassa
saostuskemikaaleista ja polymeereistä, jotka ovat ratkaisevassa asemassa mahdollistamassa
asiakkaidemme tuotantolaitosten resurssitehokkaan toiminnan. Kemiralla on vahva
markkinaosuus vedenkäsittelyssä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Vedenkäsittely on
keskeinen liikevaihdon kasvun ajuri, ja tavoitteenamme onkin kaksinkertaistaa
vesiliiketoimintamme liikevaihto pitkällä aikavälillä. Kemira myi Oil & Gas
-liiketoimintansa vuoden 2024 ensimmäisellä neljänneksellä.
Water Solutions -liiketoimintayksikön liikevaihto laski 6 % pääasiassa Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnin seurauksena. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -
myynnit pois lukien, laski 2 %. Saostuskemikaalien myyntimäärät ja -hinnat pysyivät vakaina,
mutta polymeerien myyntimäärät ja -hinnat laskivat. Valuuttakursseilla oli negativinen
vaikutus.
Urban EMEA -asiakassegmentin liikevaihto kasvoi 2 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien, kasvoi 1 %. Urban Americas -asiakassegmentin liikevaihto
laski 6 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 2 %.
Industrial-asiakassegmentin liikevaihto laski 4 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 4 % pääasiassa sopimusvalmistuksen alhaisempien
myyntimäärien takia.
Operatiivinen käyttökate laski 7 %. Operatiivinen käyttökateprosentti laski 21,5 %:iin. Oil &
Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen käyttökate laski 6 % ja oli 262,9
miljoonaa euroa (279,1 miljoonaa euroa). Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva
operatiivinen käyttökateprosentti oli 21,5 % (22,2 %). Lasku johtui pääasiassa alhaisemmista
myyntihinnoista ja -määristä. Käyttökate laski 9 %. Ero operatiiviseen käyttökatteeseen
selittyy vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka koostuivat pääasiassa yritysjärjestely- ja
uudelleenjärjestelykuluista. Vertailukaudella ne liittyivät pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan
myyntiin ja Kemiran organisaatiomuutokseen.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 1 221,5 | 1 301,4
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden | 1 221,5 | 1 256,9
Operatiivinen käyttökate | 262,9 | 282,3
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden | 262,9 | 279,1
Operatiivinen käyttökate, % | 21,5 | 21,7
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden | 21,5 | 22,2
Käyttökate | 243,8 | 268,2
Käyttökate, % | 20,0 | 20,6
Operatiivinen liikevoitto | 183,9 | 214,9
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden | 183,9 | 211,7
Operatiivinen liikevoitto, % | 15,1 | 16,5
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden | 15,1 | 16,8
Liikevoitto | 153,1 | 200,8
Liikevoitto, % | 12,5 | 15,4
Sidottu pääoma* | 735,0 | 633,5
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 25,0 | 33,9
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, %, O&G-myynti huomioiden | 25,0 | 33,4
Sidotun pääoman tuotto*, % | 20,8 | 31,7
Investoinnit ilman yritysostoja | 97,1 | 68,2
Investoinnit ilman yritysostoja, O&G-myynti huomioiden | 97,1 | 68,2
Investoinnit yritysostot mukaan lukien | 241,6 | 71,3
Rahavirta investointien jälkeen | 30,0 | 328,8

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo
Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Vertailukaudella 2024 ensimmäisen neljänneksen
liikevaihdosta noin 45 miljoonaa euroa ja operatiivisesta käyttökatteesta noin 3 miljoonaa euroa liittyy
myytyyn Oil & Gas -liiketoimintaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 11

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

PACKAGING & HYGIENE SOLUTIONS
Packaging & Hygiene Solutions on noin 35 % Kemiran liikevaihdosta. Liiketoimintayksikkö on
erikoistunut kuitupohjaisiin ratkaisuihin liittyvään innovatiiviseen kemiaan, joka auttaa
asiakkaita siirtymään kohti kiertotaloutta ja korvaamaan muovin kuitupohjaisilla ratkaisuilla.
Liiketoimintayksikössä on kolme asiakassegmenttiä: pakkausmateriaalit (Packaging),
pehmopaperit (Tissue) ja paperi (Paper). Yksikkö toimii maailmanlaajuisesti EMEA-alueella
(43 % liikevaihdosta), Americas-alueella (36 % liikevaihdosta) ja APAC-alueella (21 %
liikevaihdosta). Kemira kehittää tiiviissä yhteistyössä asiakkaidensa kanssa jatkuvasti uusia
ratkaisuja, jotka täyttävät vaatimukset lujuuden, jäykkyyden, painon ja kokonaislaadun osalta.
Elintarvikkeiden ja muiden herkkien tuotteiden pakkaamiseen suunnattujen kartonkilajien on
täytettävä tiukat hygienia- ja puhtausvaatimukset. Kemiralla on vahva markkina-asema sille
keskeisillä markkinoilla. Markkinoiden odotetaan kasvavan kestävien ratkaisuiden kysynnän
lisääntymisen, kaupungistumisen ja väestönkasvun myötä.
Packaging & Hygiene Solutions -liiketoimintayksikön liikevaihto laski 8 %. Liikevaihto
paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 5 %. Myyntihinnat ja -määrät
laskivat edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
EMEA-alueella liikevaihto laski 4 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit
pois lukien, laski 4 % johtuen pääasiassa alhaisemmista myyntimääristä. Americas-alueella
liikevaihto laski 9 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien,
laski 4 % johtuen pääasiassa alhaisemmista myyntimääristä ja hinnoittelusta. APAC-alueella
liikevaihto laski 14 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien,
laski 9 %johtuen pääasiassa hinnoittelusta.
Operatiivinen käyttökate laski 15 % johtuen pääasiassa . Operatiivinen käyttökateprosentti
laski 12,0 %:iin. Käyttökate laski 20 %. Ero operatiiviseen käyttökatteeseen selittyy
vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka koostuivat pääasiassa vanhan
tuotantolaitoksen sulkemiseen liittyvästä ympäristövastuusta sekä muista
uudelleenjärjestely- ja kustannussäästökuluista. Vertailukaudella ne liittyivät pääasiassa
Kemiran toimintamallin muutokseen.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 970,2 | 1 058,5
Operatiivinen käyttökate | 115,9 | 136,3
Operatiivinen käyttökate, % | 12,0 | 12,9
Käyttökate | 98,7 | 124,1
Käyttökate, % | 10,2 | 11,7
Operatiivinen liikevoitto | 56,0 | 76,1
Operatiivinen liikevoitto, % | 5,8 | 7,2
Liikevoitto | 38,9 | 63,1
Liikevoitto, % | 4,0 | 6,0
Sidottu pääoma* | 517,1 | 556,9
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 10,8 | 13,7
Sidotun pääoman tuotto*, % | 7,5 | 11,3
Investoinnit ilman yritysostoja | 37,2 | 40,1
Investoinnit yritysostot mukaan lukien | 40,7 | 40,1
Rahavirta investointien jälkeen | 6,8 | 99,0

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 12

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

FIBER ESSENTIALS
Fiber Essentials on noin 20 % Kemiran liikevaihdosta. Sillä on ainutlaatuista osaamista
kemikaalien soveltamisesta asiakasprosesseihin, minkä avulla se voi auttaa sellun- ja
paperintuottajia innovoimaan sekä parantamaan jatkuvasti toiminnan tehokkuutta ja
kehittämään lopputuotteiden suorituskykyä ja laatua. Liiketoimintayksiköllä on kaksi
päätuoteryhmää: valkaisukemikaalit (noin 70 % liikevaihdosta), joka sisältää natriumkloraatin
ja vetyperoksidin, sekä muut peruskemikaalit (noin 30 % liikevaihdosta), joka sisältää
esimerkiksi lipeän. Se kehittää ja kaupallistaa uusia tuotekonsepteja vastatakseen
asiakkaiden tarpeisiin, ja sillä on johtava tuote- ja palveluvalikoima sellun valkaisemiseen.
Fiber Essentialsin tavoitteena on hyödyntää sen vahvaa sovellusvalikoimaa EMEA-alueella ja
Pohjois-Amerikassa. Lisäksi sen tavoitteena on saada vankka jalansija kehittyvillä Etelä-
Amerikan ja Aasian markkinoilla.
Fiber Essentials -liiketoimintayksikön liikevaihto laski 4 %. Liikevaihto paikallisissa
valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 3 % johtuen pääasiassa alhaisemmista
myyntimääristä ja valuuttavaikutuksista. Valkaisukemikaalien myyntimäärät kasvoivat ja
myyntihinnat pysyivät suurin piirtein ennallaan. Muiden peruskemikaalien myyntihinnat
nousivat ja myyntimäärät laskivat.
Valkaisukemikaalien liikevaihto laski 3 % pääasiassa valuuttavaikutuksien vuoksi. Muiden
peruskemikaalien liikevaihto laski 7 % pääasiassa alhaisempien myyntimäärien vuoksi.
Operatiivinen käyttökate laski 13 % johtuen pääasiassa alhaisemmista myyntimääristä ja
korkeammista muuttuvista kustannuksista. Operatiivinen käyttökateprosentti laski 25,9 %:iin.
Käyttökate laski 10 %. Ero operatiiviseen käyttökatteeseen selittyy vertailukelpoisuuteen
vaikuttavilla erillä, jotka liittyivät pääasiassa yhden tuotantolaitoksen omistavan energiayhtiön
odotettuun vajaakäyttöön Porissa sekä raportointi- että vertailukaudella.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 561,9 | 588,2
Operatiivinen käyttökate | 145,7 | 166,7
Operatiivinen käyttökate, % | 25,9 | 28,3
Käyttökate | 143,3 | 158,4
Käyttökate, % | 25,5 | 26,9
Operatiivinen liikevoitto | 84,5 | 107,7
Operatiivinen liikevoitto, % | 15,0 | 18,3
Liikevoitto | 82,1 | 99,3
Liikevoitto, % | 14,6 | 16,9
Sidottu pääoma* | 719,5 | 729,8
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 11,8 | 14,8
Sidotun pääoman tuotto*, % | 11,4 | 13,6
Investoinnit ilman yritysostoja | 62,4 | 59,1
Investoinnit yritysostot mukaan lukien | 62,4 | 59,1
Rahavirta investointien jälkeen | 107,8 | 103,3

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 13

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Emoyhtiön tulos
Kemira Oyj:n liikevaihto vuonna 2025 laski 1 835,1 miljoonaan euroon (1 950,3). Käyttökate oli
111,9 miljoonaa euroa (148,5 ). Emoyhtiön nettorahoitustuotot ja -kulut olivat 19,7 miljoonaa
euroa (97,9). Tämä johtui alhaisemmista osingoista sekä muista korko- ja rahoitustuotoista
sekä kasvaneista realisoitumattomista valuuttakurssitappioista. Tilikauden tulos laski 88,2
miljoonaan euroon (183,6). Investoinnit olivat 21,4 miljoonaa euroa (15,4) ilman sijoituksia
tytäryhtiöihin ja muihin osakkeisiin.
Kemira Oyj:n palveluksessa oli keskimäärin 516 (2024: 506, 2023: 500) työntekijää vuonna
2025.
Lisäksi Kemira Oyj:n osakeyhtiölain mukaiset lähipiirilainat on esitetty liitetiedossa 24.
Lähipiiriliiketoimet.
Kemira Oyj:n osakkeet ja osakkeenomistajat
31.12.2025 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden määrä oli
150 342 557. Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa.
Joulukuun 2025 lopussa Kemira Oyj:llä oli 51 120 rekisteröityä osakkeenomistajaa (31.12.2024:
48 255). Ulkomaisten osakkeenomistajien osuus oli 35,4 % (31.12.2024: 38,3 %)
hallintarekisteröidyt omistukset mukaan lukien. Kotitalouksien osuus oli 19,1 % (31.12.2024:
18,1 %). Kemiralla oli hallussaan omia osakkeita 896 004 kappaletta (31.12.2024: 1 359 348),
mikä vastaa 0,6 % (31.12.2024: 0,9 %) Kemira Oyj:n osakkeista.
Kemira julkisti 18.7.2025 osakkeiden takaisinosto-ohjelman, joka toteutettiin 22.7.–16.12.2025.
Ohjelma perustui vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen hallitukselle myöntämään
valtuutukseen. Takaisinosto-ohjelman tavoitteena oli optimoida Kemiran pääomarakennetta
ja huomioida yhtiön eri osakkeenomistajien näkökulmat. Kemira hankki yhteensä 5 000 000
yhtiön omaa osaketta, mikä vastasi noin 3,2 % osakkeiden kokonaismäärästä. Osakkeet
hankittiin julkisessa kaupankäynnissä Nasdaq Helsingissä huomioimatta Kemiran
osakkeenomistajien suhteellista omistusosuutta. Osakkeet hankittiin markkinahintaan
käyttämällä yhtiön vapaata omaa pääomaa. Takaisinostettujen osakkeiden keskimääräinen
hankintahinta oli 19,23 euroa, ja omien osakkeiden takaisinostot vähensivät Kemiran omaa
pääomaa noin 96 miljoonalla eurolla. Omien osakkeiden takaisinosto-ohjelman päättymisen
jälkeen takaisinosto-ohjelman kautta hankitut 5 000 000 omaa osaketta mitätöitiin yhtiön
hallituksen tekemän päätöksen mukaisesti, ja mitätöinti merkittiin kaupparekisteriin
23.12.2025. Mitätöinnin jälkeen Kemiralla oli 896 004 omaa osaketta.
Kaupankäynti Kemira Oyj:n osakkeilla käynnistyi Nasdaq Helsingissä 2.1.2025 osakkeen
hinnalla 19,58 euroa. Päätöskurssi oli joulukuun 2025 lopussa 19,58 euroa (31.12.2024: 19,52).
Osakkeen ylin hinta oli 22,48 euroa ja alin 16,95 euroa tammi-joulukuussa 2025. Osakkeen
keskikurssi oli 19,68 euroa. Yhtiön markkina-arvo omilla osakkeilla vähennettynä oli joulukuun
2025 lopussa 2 926 miljoonaa euroa (31.12.2024 : 3 006).
Tammi-joulukuussa 2025 Kemira Oyj:n Nasdaq Helsingissä vaihdettujen osakkeiden
kaupankäyntiarvo oli 963 miljoonaa euroa (1-12/2024 : 892). Osakkeiden keskimääräinen
päivävaihto oli 197 063 osaketta ( 1-12/2024: 183 567). Kemira Oyj:n osakkeiden kokonaisvaihto
tammi-joulukuussa 2025 oli 71 miljoonaa kappaletta (1-12/2024: 63 miljoonaa kappaletta), josta
31 % ( 1-12/2024: 23 %) tapahtui muilla kaupankäyntipaikoilla (esim. Turquoise, CBOE DXE).
Lähde: Nasdaq ja Kemira.com.
Johdon osakeomistus
Yhtiön hallituksen jäsenet ja toimitusjohtaja omistivat 204 770 (162 475) Kemira Oyj:n osaketta
31.12.2025 eli 0,14 % (0,18 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja
määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Toimitusjohtaja Antti Salminen omisti 145 951 (99 166)
osaketta 31.12.2025. Konsernin johtoryhmän jäsenet, lukuun ottamatta toimitusjohtajaa,
omistivat 178 199 (286 517) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2025, mikä vastasi 0,11 % (0,18 %)
osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja määräysvaltayhteisöjen omistuksen.
Ajantasainen tieto hallituksen ja johdon osakeomistuksista on nähtävissä yhtiön
internetsivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat .
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 14

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

JOHDON OSAKEOMISTUS 31.12.2025

| Osakemäärä | Osuus osakkeista
Omistajat | 31.12.2025 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024
Hallitus | 58 819 | 63 309 | 0,04 | 0,04
Toimitusjohtaja | 145 951 | 99 166 | 0,10 | 0,06
Toimitusjohtajan sijainen* | N/A | 118 087 | N/A | 0,08
Konsernin johtoryhmä (pl. toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen) | 178 199 | 286 517 | 0,11 | 0,18

*Kemiran hallitus päätti 20.3.2025 luopua ennakkoon nimetystä toimitusjohtajan sijaisesta perustuen vallitsevaan
markkinakäytäntöön. Tätä ennen konsernin lakiasiainjohtaja oli toiminut toimitusjohtajan sijaisena oman toimensa ohella.
OMISTUSJAKAUMA 31.12.2025

| % osakkeista ja äänistä
Omistajat | 31.12.2025 | 31.12.2024
Yritykset | 27,8 | 26,9
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 5,4 | 5,0
Julkisyhteisöt | 9,9 | 9,1
Kotitaloudet | 19,1 | 18,1
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | 2,3 | 2,4
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset osakkeenomistajat | 35,4 | 38,3

OSAKKEENOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN 31.12.2025

Osakkeiden lukumäärä | Omistajia kpl | Omistajia % | Osakkeet, kpl | % osakkeista ja äänistä
1–100 | 20 717 | 40,5 | 954 246 | 0,6
101–500 | 18 553 | 36,3 | 4 835 413 | 3,2
501–1 000 | 5 750 | 11,3 | 4 364 618 | 2,9
1 001–5 000 | 5 149 | 10,1 | 10 682 134 | 7,1
5 001–10 000 | 531 | 1,0 | 3 804 614 | 2,5
10 001–50 000 | 334 | 0,7 | 6 498 552 | 4,3
50 001–100 000 | 29 | 0,1 | 2 045 189 | 1,4
100 001–500 000 | 43 | 0,1 | 8 717 788 | 5,8
500 001–1 000 000 | 7 | 0,0 | 5 737 893 | 3,8
1 000 001– | 7 | 0,0 | 102 702 110 | 68,3
Yhteensä | 51 120 | 100,0 | 150 342 557 | 100,0

SUURIMMAT OSAKKEENOMISTAJAT 31.12.2025

| Omistaja | Osakkeiden lukumäärä, kpl | % osakkeista ja äänistä
1 | Oras Invest Oy | 35 103 000 | 23,4
2 | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 5 732 678 | 3,8
3 | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 5 100 000 | 3,4
4 | Nordea-rahastot | 4 569 373 | 3,0
5 | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 2 402 000 | 1,6
6 | Etola Group | 1 000 000 | 0,7
7 | Valtion Eläkerahasto | 860 000 | 0,6
8 | Laakkonen Mikko Kalervo | 800 000 | 0,5
9 | Säästöpankki-rahastot | 761 936 | 0,5
10 | Pohjola Varainhoito | 632 696 | 0,4
11 | Nordea Henkivakuutus Suomi Oy | 626 132 | 0,4
12 | Seligson-rahastot | 559 037 | 0,4
13 | Paasikivi Pekka Johannes | 462 200 | 0,3
14 | Valion Eläkekassa | 379 450 | 0,3
15 | Eläkevakuutushtiö Veritas | 351 728 | 0,2
| Kemira Oyj | 896 004 | 0,6
| Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 53 231 264 | 35,4
| Muut yhteensä | 36 875 059 | 24,5
| Kaikki yhteensä | 150 342 557 | 100,0

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 15

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT |  |  |  |  |
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa ¹⁾ | 1,18 | 1,62 | 1,30 | 1,51 | 0,71
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa ¹⁾ | 1,18 | 1,61 | 1,28 | 1,50 | 0,70
Liiketoiminnan nettorahavirta/osake, euroa ¹⁾ | 2,47 | 3,15 | 3,56 | 2,61 | 1,44
Osinko/osake, euroa ¹⁾ ²⁾ | 0,76 | 0,74 | 0,68 | 0,62 | 0,58
Osinkosuhde, % ¹⁾ ²⁾ | 64,2 | 45,7 | 52,4 | 41,0 | 82,2
Efektiivinen osinkotuotto, % ¹⁾ ²⁾ | 3,9 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | 4,4
Oma pääoma/osake, euroa ¹⁾ | 11,23 | 11,59 | 10,84 | 10,89 | 8,68
Hinta/osakekohtainen tulos (P/E) ¹⁾ | 16,53 | 12,04 | 12,95 | 9,48 | 18,88
Hinta/oma pääoma per osake ¹⁾ | 1,74 | 1,68 | 1,55 | 1,32 | 1,54
Hinta/liiketoiminnan rahavirta per osake ¹⁾ | 7,92 | 6,20 | 4,72 | 5,49 | 9,27
Osingonjako, milj. euroa ²⁾ | 113,6 | 113,9 | 104,5 | 95,1 | 88,8
OSAKKEEN HINTA JA KAUPANKÄYNTI |  |  |  |  |
Osakkeen hinta, ylin, euroa | 22,48 | 24,58 | 18,22 | 14,94 | 14,66
Osakkeen hinta, alin, euroa | 16,95 | 15,96 | 13,51 | 10,36 | 12,64
Osakkeen hinta, keskimäärin, euroa | 19,68 | 19,84 | 15,36 | 12,57 | 13,67
Osakkeen hinta 31.12., euroa | 19,58 | 19,52 | 16,79 | 14,33 | 13,33
Osakkeen vaihto (1 000 kpl) ³⁾ | 49 247 | 46 801 | 43 852 | 37 017 | 57 478
Osuus osakekannasta, % | 33 | 30 | 29 | 24 | 38
Osakekannan markkina-arvo 31.12 ¹⁾ | 2 926 | 3 006 | 2 579 | 2 198 | 2 041
OSAKEMÄÄRÄT JA OSAKEPÄÄOMA |  |  |  |  |
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton (1 000) ¹⁾ | 153 052 | 153 921 | 153 573 | 153 320 | 153 092
Keskimääräinen osakemäärä, laimennettu (1 000) ¹⁾ | 154 004 | 155 234 | 155 051 | 154 261 | 153 785
Osakemäärä 31.12., laimentamaton (1 000) ¹⁾ | 149 447 | 153 983 | 153 620 | 153 352 | 153 127
Osakemäärä 31.12., laimennettu (1 000) ¹⁾ | 150 426 | 155 409 | 155 303 | 154 894 | 154 068
Ulkona olevien osakkeiden lisäykset (+) / vähennykset (-) (1 000) | -4 537 | 363 | 267 | 225 | 203
Osakepääoma, milj. euroa | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8

1) Osakkeiden lukumäärä, joka ei sisällä konsernin omistamia omia osakkeita.
2) Osinko vuodelta 2025 on hallituksen ehdotus osingoksi yhtiökokoukselle.
3) Osakevaihto Nasdaq Helsinki
Tunnuslukujen laskentakaavat on esitetty kohdassa Tunnuslukujen laskentakaavat.
Yhtiökokouksen päätökset
VARSINAINEN YHTIÖKOKOUS
Kemira Oyj:n 20.3.2025 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti hallituksen ehdotuksen
osingoksi 0,74 euroa osakkeelta vuodelta 2024. Osinko maksettiin kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä, 0,37 euroa osakkeelta, maksettiin 3.4.2025. Yhtiökokous valtuutti
hallituksen päättämään toisen erän täsmäytys- ja osingonmaksupäivän.
Hallitus päätti 23.10.2025 pidetyssä kokouksessaan osingon toisen erän, 0,37 euroa
osakkeelta, täsmäytys- ja maksupäivän. Osingon toisen erän maksupäivä oli 4.11.2025. Kemira
on julkistanut ja vahvistanut hallituksen päätöksen täsmäytys- ja maksupäivästä erillisellä
pörssitiedotteella.
Vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 14 600 000
yhtiön oman osakkeen hankkimisesta (”Hankkimisvaltuutus”). Omat osakkeet hankitaan yhtiön
vapaalla omalla pääomalla joko kaikille osakkeenomistajille osoitetulla ostotarjouksella
yhtäläisin ehdoin ja hallituksen päättämään hintaan tai muutoin kuin yhtiön
osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa (suunnattu hankkiminen).
Valtuutuksen nojalla ostotarjouksella hankittavista osakkeista maksettavan vastikkeen tulee
perustua yhtiön osakkeen hintaan julkisessa kaupankäynnissä siten, että hankittavien
osakkeiden vähimmäishinta on osakkeen alin julkisessa kaupankäynnissä noteerattu
markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana ja enimmäishinta vastaavasti osakkeen
korkein julkisessa kaupankäynnissä noteerattu markkinahinta valtuutuksen
voimassaoloaikana. Valtuutuksen nojalla suunnatulla hankkimisella hankittavista osakkeista
maksettavan vastikkeen tulee perusta julkisessa kaupankäynnissä muodostuneeseen hintaan
hankintapäivänä tai muuten markkinoilla muodostuneeseen hintaan. Osakkeet hankitaan ja
maksetaan Nasdaq Helsinki Oy:n sääntöjen ja Euroclear Finland Oy:n sääntöjen sekä muun
soveltuvan sääntelyn mukaisesti. Osakkeita voidaan hankkia käytettäväksi mahdollisten
yrityskauppojen tai ‑järjestelyjen rahoittamisessa tai toteuttamisessa, yhtiön
pääomarakenteen kehittämiseksi, osakkeen likviditeetin parantamiseksi tai käytettäväksi
yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamiseen tai yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttamiseen. Osakkeet voidaan edellä mainittujen tarkoitusten
toteuttamiseksi pitää yhtiöllä, luovuttaa edelleen tai mitätöidä. Hallitus päättää muista omien
osakkeiden hankkimiseen liittyvistä ehdoista. Hankkimisvaltuutus on voimassa 20.9.2026
saakka.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 16

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhdessä tai useammassa erässä enintään
15 600 000 uuden osakkeen antamisesta tai yhtiön hallussa olevan oman osakkeen
luovuttamisesta (”Osakeantivaltuutus”). Uudet osakkeet voidaan antaa ja yhtiön hallussa
olevat omat osakkeet luovuttaa joko maksua vastaan tai maksutta. Uudet osakkeet voidaan
antaa ja yhtiöllä olevat omat osakkeet luovuttaa yhtiön osakkeenomistajille siinä suhteessa
kuin he ennestään omistavat yhtiön osakkeita tai osakkeenomistajan etuoikeudesta poiketen
suunnatulla osakeannilla, jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen syy, kuten
yrityskauppojen tai -järjestelyjen rahoittaminen tai toteuttaminen, yhtiön pääomarakenteen
kehittäminen, osakkeen likviditeetin parantaminen tai, jos se on perusteltua, yhtiön
hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamisen tai yhtiön osakepalkkiojärjestelmien
toteuttamiseksi. Suunnattu osakeanti voi olla maksuton vain yhtiön osakepalkkiojärjestelmien
toteuttamisen yhteydessä. Uusia osakkeita annettaessa osakkeiden merkintähinta merkitään
sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Yhtiön omia osakkeita luovutettaessa merkitään
osakkeesta maksettava määrä sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Hallitus päättää
muista osakeanteihin liittyvistä ehdoista. Osakeantivaltuutus on voimassa 31.5.2026 saakka.
Yhtiökokous antoi neuvoa-antavan päätöksen vuoden 2024 palkitsemisraportin
hyväksymisestä.
Yhtiökokous valitsi Kemira Oyj:n tilintarkastajaksi Ernst & Young Oy:n. Päävastuullisena
tilintarkastajana toimii KHT Mikko Rytilahti. Yhtiökokous valitsi Ernst & Young Oy:n myös
kestävyysraportoinnin varmentajaksi. Kestävyysraportin varmentajana toimii KHT ja
kestävyysraportointitarkastaja Mikko Rytilahti.
Konsernin hallinto- ja ohjausjärjestelmä sekä rakenne
Kemira Oyj:n hallinto perustuu yhtiöjärjestykseen, Suomen osakeyhtiölakiin ja Nasdaq Helsinki
Oy:n antamiin listattuja yhtiöitä koskeviin sääntöihin ja määräyksiin. Lisäksi Kemira noudattaa
Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia. Yhtiön selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
esitetään erillisenä raporttina yhtiön verkkosivuilla.
HALLITUS
Varsinainen yhtiökokous päätti 20.3.2025, että hallitukseen valitaan kahdeksan jäsentä.
Hallitukseen valittiin sen nykyiset jäsenet Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Timo
Lappalainen, Annika Paasikivi, Kristian Pullola ja Mikael Staffas. Uusiksi jäseniksi valittiin
Susan Duinhoven ja Matti Lehmus. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Annika Paasikivi ja
varapuheenjohtajaksi Susan Duinhoven. Matti Kähkönen toimi Kemiran hallituksessa vuodesta
2021 vuoden 2025 varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka, ja oli hallituksen puheenjohtaja
vuodesta 2022 lähtien. Vuonna 2025 Kemiran hallitus kokoontui 14 kertaa, ja sen jäsenten
osallistumisprosentti kokouksissa oli 98 %.
Kemira Oyj:n hallitus on perustanut kaksi valiokuntaa: henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan ja
tarkastusvaliokunnan. Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajana toimii Annika
Paasikivi, ja sen jäseniä ovat Tina Sejersgård Fanø, Timo Lappalainen ja Mikael Staffas.
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta kokoontui vuoden 2025 aikana kuusi kertaa, ja sen
jäsenten osallistumisprosentti kokouksissa oli 88 %. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana
toimi Kristian Pullola, ja sen jäseniä ovat Susan Duinhoven, Werner Fuhrmann ja Matti Lehmus.
Timo Lappalainen oli tarkastusvaliokunnan jäsen vuoden 2025 varsinaiseen yhtiökokoukseen
saakka. Tarkastusvaliokunta kokoontui vuoden 2025 aikana viisi kertaa, ja sen jäsenten
osallistumisprosentti oli 100 %.
RAKENNE
Vuonna 2025 Kemira teki kaksi yritysostoa Yhdysvalloissa liittyen yhtiön Water Solutions
-liiketoimintayksikköön. Kemira ilmoitti 2.4., että Thatcher Groupin
rautakoagulanttiliiketoiminnan hankinta saatiin päätökseen. Lisäksi Kemira sai 17.10.
päätökseen Water Engineering, Inc. -yhtiön hankinnan, jonka ansiosta Kemira laajensi
toimintaansa teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin.
Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät
Kemira on alttiina riskeille, jotka voivat aiheutua sen omasta toiminnasta tai
toimintaympäristön muutoksista. Kemiran merkittävimmät riskit liittyvät seuraaviin aiheisiin:
maailmantalouden tilanne ja geopoliittiset muutokset, raaka-aineiden sekä hyödykkeiden
hinnat ja saatavuus, toimittajat, vahinkoriskit, asiakaskysynnän muutokset, kilpailu, yritysostot
ja kumppanuudet, innovaatio- ja T&K-toiminta, lainsäädännön muutokset, osaamisen hallinta
ja ilmastoon liittyvät riskit.
MAAILMANTALOUDEN TILANNE JA GEOPOLIITTISET MUUTOKSET
Maailmantalouden epävarmuuksiin ja geopoliittiseen kehitykseen liittyy suoria tai epäsuoria
riskejä, kuten maailman BKT:n hitaampi kasvu sekä mahdolliset odottamattomat
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 17

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

kaupankäyntiin vaikuttavat poliittiset päätökset. Nämä seikat voivat vaikuttaa epäsuotuisasti
Kemiran tuotteiden kysyntään. Myös erilaiset poliittiset toimet tai muutokset erityisesti
Kemiran keskeisillä markkinoilla ja toimintamaissa voivat aiheuttaa häiriöitä tai muita
epäsuotuisia seurauksia Kemiran liiketoiminnalle.
Vuodelle 2025 maailmanlaajuinen taloudellinen epävarmuus kasvoi, kun maailmanlaajuisen
kauppasodan uhka kasvoi ja geopoliittiset jännitteet lisääntyivät. Tullimaksutilanteen
muutokset, Ukrainan sodan jatkuminen ja jatkuvat geopoliittiset jännitteet aiheuttivat
epävarmuutta maailmantaloudessa.
Kemira seuraa jatkuvasti sekä maailmantalouden tilannetta että maailmanpoliittisia liikkeitä ja
niiden kehitystä ja pyrkii mukauttamaan liiketoimintaansa tarvittaessa. Myös tullimaksuihin ja
kauppasotiin liittyviä riskejä seurataan aktiivisesti ja ne huomioidaan liiketoiminnassa. Kemira
toimii pääosin paikallisesti ja paikallisille asiakkaille. Kemiralla on maailmanlaajuisesti 58
tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat suhteellisen lähellä asiakkaita, erityisesti Water Solutions -
liiketoimintayksikössä. Mahdollisesta maailmanlaajuisesta kauppasodasta aiheutuvien
suorien vaikutusten odotetaan olevan melko vähäisiä Kemiran joustavan liiketoimintamallin
ansiosta.
Kemiran joustava liiketoimintamalli, jossa tuotanto toteutetaan lähellä asiakkaita, on
toistaiseksi suojannut yhtiötä Yhdysvaltojen käyttöön ottamien tullimaksujen aiheuttamilta
merkittäviltä vaikutuksilta. Suorat vaikutukset ovat toistaiseksi olleet vähäisiä, ja suurin osa
altistumisesta kohdistuu raaka-aineisiin. Tullimaksut vaikuttavat eniten Packaging & Hygiene
Solutions -liiketoimintayksikköön.
Mahdolliset välilliset riskit voivat sen sijaan olla merkittävämpiä. Kemira on alttiina
mahdollisen maailmanlaajuisen kauppasodan epäsuorille vaikutuksille asiakkaidensa ja
toimittajiensa kautta. Vaikealla kauppasodalla olisi vaikutuksia Kemiran asiakkaisiin erityisesti
pakkauskartonkipuolella, mikä puolestaan voi heikentää Kemiran tuotteiden kysyntää. Lisäksi
pitkittynyt taloudellinen epävarmuus voi johtaa maailmanlaajuiseen taantumaan, jolla voi olla
vaikutuksia Kemiran toimittajiin, asiakkaisiin ja kumppaneihin. Myös mahdolliset
geopoliittisten jännitteiden aiheuttamat kaupan tai toimitusketjun häiriöt voivat vaikuttaa
Kemiran toimintaan.
Heikko talouskehitys voi johtaa asiakkaiden toiminnan lakkauttamiseen tai konsolidointeihin ja
täten pienentyneeseen asiakaskuntaan. Epäsuotuisa taloustilanne voi myös kasvattaa
tiettyjen raaka-aineiden saatavuus- ja hintariskejä. Kemiran maantieteellinen kattavuus ja
asiakastoimialojen moninaisuus suojaavat vain osittain näiltä riskeiltä.
Mahdolliset lakot voivat erityisesti vaikuttaa kielteisesti Kemiran toimintaan ja aiheuttaa myös
lyhyen tähtäimen asiakaskysyntään liittyviä riskejä.
RAAKA-AINEIDEN SEKÄ HYÖDYKKEIDEN HINNAT JA SAATAVUUS
Raaka-aine-, hyödyke- tai logistiikkakustannusten huomattavat ja nopeat korotukset voisivat
vaarantaa Kemiran kannattavuuden, jos Kemira ei kykenisi viipymättä siirtämään korotuksia
tuotteidensa hintoihin. Esimerkiksi huomattavat ja/tai nopeat öljy- ja kaasujohdannaisten tai
sähkön hintojen muutokset voivat vaikuttaa olennaisesti Kemiran kannattavuuteen. Raaka-
aineiden toimittajakentässä tapahtuvat muutokset, kuten konsolidoinnit tai kapasiteetin
supistukset, voivat nostaa raaka-aineiden hintoja. Lisäksi merkittävät kysynnän muutokset
toimialoilla, jotka ovat tiettyjen raaka-aineiden pääkäyttäjiä, voivat johtaa raaka-aineiden
hintojen vaihteluihin. Vuonna 2025 raaka-aineiden ja hyödykkeiden hinnat, mukaan lukien
energian ja sähkön hinnat, laskivat verrattuna vuoteen 2024.
Tiettyjen raaka-aineiden saatavuus voi vaikeuttaa Kemiran tuotantoa ja heikentää
kannattavuutta, mikäli siihen ei ole riittävästi varauduttu kartoittamalla vaihtoehtoisia
toimittajia tai mahdollisuuksia prosessimuutoksiin. Raaka-aine- ja hyödykeriskejä seurataan
tehokkaasti ja hallitaan Kemiran keskitetyn hankintayksikön (Sourcing) avulla.
Riskienhallintatoimiin kuuluvat muun muassa tärkeimpien raaka-aineiden ja hyödykkeiden
saatavuuden ja hintojen ennakointi, raaka-aineiden osto- ja myyntisopimusten synkronointi,
joidenkin kriittisten raaka-aineiden tuottaminen itse, strategiset investoinnit energiayhtiöihin
sekä käytetyn energian ja sähkön osittai nen suojaus. Vuonna 2025 Kemira onnistui
hallitsemaan hyvin raaka-aineisiin liittyviä riskejään.
TOIMITTAJAT
Kemiran liiketoimintojen jatkuvuus riippuu palvelujen ja tuotteiden täsmällisistä toimituksista
ja laadukkaista tuotteista ja palveluista. Liiketoiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi
Kemiralla on tällä hetkellä lukuisia kumppanuuksia ja sopimuksia tuotteiden ja palvelujen
toimittajien kanssa. Tietyt raaka-aineina käytetyt tuotteet ovat kriittisiä, sillä niitä voidaan
hankkia taloudellisesti vain yhdestä tai ainoasta lähteestä. Kyseisten raaka-aineiden
toimitusten yhtäkkinen merkittävä väheneminen tai keskeytyminen voi vaikuttaa Kemiran
liiketoimintoihin, mikä puolestaan voi vaikuttaa negatiivisesti Kemiraan. Hankintatoimen,
toimitt ajien valinnan sekä sopimusten ja toimittajasuhteiden tehoton hallinta voi vaikeuttaa
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 18

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Kemiran asiakaslupausten täyttämistä. Vuonna 2025 ei ilmennyt sellaisia raaka-ainepuutoksia,
jotk a olisivat vaikuttaneet Kemiran tuotantotoimintaan.
Kemira hankkii suuren osan sähköstään Suomessa omakustannushintaan (Mankala-periaate)
omistusosuutensa mukaisesti Teollisuuden Voiman ja Pohjolan Voiman sähköä tuottavista
vesi- ja ydinvoimalaitoksista. Merkittävät pitkän aikavälin häiriöt näiden tuotantolaitosten
tuotantotasoissa voivat vaikuttaa haitallisesti Kemiraan. Kemira hankkii näistä laitoksista
sähköä omakustannushintaan, joka saattaa olla sähkön markkinahintoja alhaisempi tai
korkeampi.
Kemira pyrkii jatkuvasti tunnistamaan, analysoimaan ja osallistamaan toimittajia toimitusten
sekä lopputuotteiden ja palvelujen kilpailukykyisten hintojen varmistamiseksi. Yhteistyötä
kehitetään tärkeimpien toimittajien kanssa uuden arvon löytämiseksi ja luomiseksi sekä
riskien pienentämiseksi. Toimittajien suorituskykyä seurataan säännöllisesti osana
toimittajien suorituskyvyn hallintaprosessia. Kemianteollisuuden toimittajiin liittyvän korkean
riskin vuoksi riskienhallinta ja niiden vaikutusten lieventäminen tällä alueella ovat edelleen
merkittävä painopistealue.
VAHINKORISKIT
Kemiran tuotantotoiminta on alttiina useille vahinkoriskeille, kuten tulipaloille ja räjähdyksille,
laiterikoille, luonnonkatastrofeille, poikkeuksellisille sääoloille, ympäristöonnettomuuksille ja
niihin mahdollisesti liittyville korvausvastuille sekä työterveys- ja työturvallisuusriskeille. Nämä
riskitapahtumat voivat johtua useista tekijöistä, mukaan lukien (mutta ei rajoittuen) haitallisen
tunkeilijan luvattomasta pääsystä tietohallintojärjestelmään tai muista
kyberturvallisuusongelmista, mikä voi johtaa järjestelmävahinkoihin ja edelleen taloudellisiin
vahinkoihin ja toimitushäiriöihin. Systemaattisella asetettujen tavoitteiden toteuttamisella,
sertifioiduilla johtamisjärjestelmillä, tehokkailla vahingontorjuntaohjelmilla, työturvallisuuden
aktiivisella edistämisellä, riittävillä kunnossapitotoimilla ja pätevällä henkilöstöllä on
vahinkoriskien hallinnassa keskeinen merkitys. Kemiralla on lisäksi useita vakuutusohjelmia,
jotka suojaavat yhtiötä vahinkoriskien taloudellisilta vaikutuksilta. Kemira ylläpitää ja kehittää
jatkuvasti ja järjestelmällisesti tietoturvamenettelytapojaan ja teknisiä valvontatoimiaan,
mukaan lukien digitaalisen omaisuuden suojaamiseen keskittyviä
kyberturvallisuustoimenpiteitään. Kemira suojaa tärkeimpiä omaisuuseriään mahdollisilta
uhkilta, kuten verkkohyökkäyksiltä, tietomurroilta ja luvattomalta käytöltä. Tällaisia
omaisuuseriä ovat esimerkiksi paikallisissa liiketoiminta- ja tuotantoympäristöissä sekä
pilviympäristöissä sijaitsevat liiketoiminnan kannalta keskeiset tiedot, henkilötiedot ja
järjestelmät. Kemira on sitoutunut edistämään turvallisuustietoisuuden kulttuuria
säännöllisillä koulutusohjelmilla. Kemira odottaa, että sen kaikki sen työntekijät ilmoittavat
ongelmatapauksista nopeasti ja tehokkaasti, jolloin turvallisuusuhkiin voidaan vastata
sujuvasti. Kemiran hallitus arvioi säännöllisesti tietoturvariskejä. Kemirassa ei tapahtunut
vuonna 2025 merkittäviä tietoturvaan liittyviä välikohtauksia.
Kemiran toiminta perustuu luotettavaan, ajantasaiseen ja hyvin ylläpidettyyn tietotekniikkaan
(Information Technology, IT) ja teollisuuden ohjausjärjestelmiin (industrial control systems,
ICS) tuotantotoiminnassa. Näissä järjestelmissä ei tapahtunut merkittäviä poikkeuksia vuoden
2025 aikana.
ASIAKASKYSYNNÄN MUUTOKSET
Tiettyjen kemikaalien (esimerkiksi pakkaus- ja kartonkikemikaalien) käytön tai asiakkaiden
tuotteiden tai toiminnan kysynnän merkittävä ja odottamaton lasku voi vaikuttaa kielteisesti
Kemiran liiketoimintaan. Tiettyjen raaka-aineiden tai hyödykkeiden, kuten esimerkiksi öljy- ja
kaasujohdannaisten ja metallien, hintojen merkittävä lasku voi saada asiakkaat siirtymään
vähemmän kemikaaleja kuluttaviin toimintoihin. Sekä kasvava tietoisuus ja huoli
ilmastonmuutoksesta että kestävämmät tuotteet voivat muuttaa asiakaskysyntää esimerkiksi
kohti vähemmän kemikaaleja kuluttavia vedenkäsittelyteknologioita. Toisaalta asiakkaiden
mahdolliset toimet tuotantokapasiteetin lisäämiseksi voivat kasvattaa kemikaalien kysyntää ja
jopa haastaa Kemiran nykyisen tuotantokapasiteetin riittävyyden.
Näiden riskien hallitsemiseksi ja lieventämiseksi Kemira seuraa järjestelmällisesti johtavia
markkinoiden kehitystä kuvaavia indikaattoreita ja varhaisia varoitusmerkkejä.
Kemira varmistaa kykynsä reagoida kysynnän muutoksiin oikea-aikaisilla investoinneilla sekä
säännöllisillä keskusteluilla asiakkaidensa kanssa. Kemiran maantieteellinen kattavuus ja
asiakastoimialojen moninaisuus suojaavat myös osittain kysynnän muutoksiin liittyviltä
riskeiltä.
Vastatakseen odotettavissa oleviin muutoksiin asiakkaiden vaatimuksissa Kemira on myös
tarkentanut strategiaansa keskittymällä enemmän uusiutuviin ratkaisuihin ja aloittanut useita
ulkoisia kumppanuuksia innovoidakseen ja kaupallistaakseen uusia uusiutuvia ratkaisuja
asiakkailleen. Uusiutuvat ratkaisut ovat merkittävä osa Kemiran tulevia kasvutavoitteita.
Kemira odottaa investoivansa uusiutuviin ratkaisuihin keskittyviin hankkeisiin, joiden
kaupallistamiseen liittyy esimerkiksi markkinakysyntään liittyviä riskejä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 19

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

KILPAILU
Kemira toimii nopeasti muuttuvassa ja kilpaillussa toimintaympäristössä, jossa toimiminen luo
itsessään riskin tavoitteiden saavuttamiselle. Kemiran toimialoille pyrkivät uudet toimijat
saattavat käyttää aggressiivisia keinoja kilpailuedun saavuttamiseksi, mikä saattaa heikentää
Kemiran tuotteiden kysyntää ja siten myös tulosta. Tärkeimpien kilpailijoiden tai asiakkaiden
aseman konsolidoituminen saattaa muuttaa markkinadynamiikkaa, mikä voi johtaa muutoksiin
myös Kemiran markkina-asemassa. Lisäksi hitaammasta kysyntäympäristöstä johtuva
ylikapasiteetti voi vaikuttaa kielteisesti hinnoitteluympäristöön.
Kemira pyrkii itsekin kasvamaan sille mahdollisesti hieman vieraammissa tuoteryhmissä,
joissa vallitsee uudenlainen kilpailutilanne, erityisesti uusiutuvissa ratkaisuissa. Pidemmällä
tarkastelujaksolla täysin uudenlaiset teknologiat voivat huomattavasti muuttaa nykyistä
kilpailutilannetta. Riskiä hallitaan sekä konsernitasoisesti että liiketoimintayksiköittäin
jatkuvan markkina- ja kilpailijaseurannan avulla. Kemira pyrkii vastaamaan kilpailutilanteeseen
asiakassuhteiden sekä tuotteiden ja palvelujen aktiivisella kehittämisellä erottuakseen
paremmin kilpailijoista ja ollakseen kilpailukykyinen.
YRITYSOSTOT JA KUMPPANUUDET
Kemira etsii aktiivisesti yrityskauppoihin perustuvia kasvumahdollisuuksia erityisesti veteen
liittyen. Nämä mahdollisuudet saattavat liittyä markkinoiden konsolidointiin, maantieteellisen
kattavuuden laajentamiseen tai uusien teknologioiden lanseeraamiseen. Orgaanisen kasvun
lisäksi yritysostot ovat yksi mahdollinen keino konsernin tavoitteiden ja strategian
saavuttamisessa. Konsolidointeja ohjaa kemikaalivalmistajien pyrkimys saada jalansijaa uusilla
markkinoilla ja saavuttaa synergioita. Yritysostoja ja/tai kumppanuuksia voidaan tarvita, jotta
voidaan saada jalansija uusilla maantieteellisillä alueilla tai tuotemarkkinoilla. Yritysostoihin
sisältyy riskejä, jotka liittyvät esimerkiksi ostettujen toimintojen ja niiden henkilöstön
integroinnissa onnistumiseen. Myös yhteisyritykset edellyttävät sujuvaa yhteistyötä
yhteisyrityskumppaneiden kanssa. Epäonnistuminen integroinnissa voi vaikeuttaa
yritysostoihin liittyvien taloudellisten tavoitteiden saavuttamista.
Kemira on luonut toimintamalleja sekä kohdistanut konsernitason resursseja yritysostojen
aktiiviseen hallintaan ja toteutuksen tukemiseen. Mahdollisten yritysostokohteiden
arvioinnissa sekä niihin liittyvissä transaktioissa käytetään myös ulkoisia neuvonantajia.
Marraskuussa 2024 Kemira sai Kiinan Yanzhoussa kielteisen tuomioistuimen päätöksen, joka
liittyi Kemiran ja Tiancheng Wanfeng Chemical Technology Co. (TCWF) -yhtiön yhteisyrityksen
toimintatapaan. Yhteisyritys, josta Kemira omistaa 80 % ja TCWF 20 %, tuottaa pääasiassa
AKD-vahaa ja sen keskeistä raaka-ainetta, rasvahappokloridia. Yhteisyritys aloitti toimintansa
Shandongin maakunnassa Kiinassa vuonna 2018. Kemira on tehnyt valituksen ylempään
tuomioistuimeen Kiinassa, koska yhtiön mielestä Yanzhoun tuomioistuimen päätös on
perusteeton. Molemmat osapuolet ovat yhdessä pyytäneet tuomioistuinta keskeyttämään
valituksen käsittelyn, ja osapuolet jatkavat neuvotteluja ratkaisun löytämiseksi.
TUTKIMUS- JA INNOVAATIOTOIMINTA
Kemiran tutkimus- ja innovaatiotoiminta on ensisijaisen tärkeä orgaanisen kasvun ja
erottautumisen edistäjä. Kemiran tuleva markkina-asema ja kannattavuus riippuvat sen
kyvystä ymmärtää asiakkaiden nykyisiä ja tulevia tarpeita ja markkinatrendejä ja vastata niihin
sekä sen kyvystä innovoida uusia markkinasta erottautuvia tuotteita ja sovelluksia. Lisäksi
uudet tuotelanseeraukset edistävät Kemiran ja sen asiakkaiden prosessien tehokkuutta ja
vastuullisuutta sekä parantavat Kemiran kannattavuutta. Epäonnistuminen innovoinnissa,
uusien teknologioiden tunnistamisessa tai uusien tuotteiden ja palvelukonseptien
kaupallistamisessa voi johtaa siihen, ettei kasvutavoitteita saavuteta, ja voi vaikuttaa Kemiran
kilpailutilanteeseen.
Tutkimus- ja innovaatiotoimintaan liittyviä riskejä hallitaan tutkimus- ja tuotekehitysprojektien
tehokkaalla hallinnalla yhteistyössä T&K-toiminnon ja kolmen liiketoimintayksikön kanssa.
Vuoden 2025 alussa tuotekehitys siirrettiin kolmeen uuteen liiketoimintayksikköön, jotta
tuotekehitysprosessin asiakaslähtöisyys lisääntyisi. Kehittämällä jatkuvasti
tuotekehitysprosessejaan Kemira pyrkii myös tehostamaan innovaatioprojektien toteutusta.
Kemira jatkaa erilaistaviin ja vastuullisiin tuotteisiin ja prosesseihin keskittymistä sekä seuraa
jatkuvasti uusien tuotteiden ja sovellusten myyntiä.
LAINSÄÄDÄNNÖN MUUTOKSET
Kemiran liiketoimintaa sitovat erilaiset lait ja määräykset, jotka ovat merkittäviä Kemiran
strategian kehittämisen ja toteuttamisen kannalta. Kemira katsoo lakien ja määräysten luovan
lähtökohtaisesti mahdollisuuksia esimerkiksi vedenkäsittelyn markkinoiden kasvuun liittyen,
esimerkiksi fosforin poiston osalta. Kuitenkin jotkut uudet lakiehdotukset, jotka esimerkiksi
rajoittavat alumiinin käyttöä, voivat vaikuttaa kielteisesti Kemiran liiketoimintaan. Merkittävät
muutokset esimerkiksi kemikaali-, ympäristö- tai kuljetuslainsäädännössä ja -sääntelyssä
voivat vaikuttaa Kemiran kannattavuuteen korkeampien tuotanto- ja kuljetuskustannusten
muodossa. Kyseiset muutokset voivat kuitenkin myös luoda Kemiralle uusia
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 20

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

liiketoimintamahdollisuuksia. Esimerkiksi mahdolliset rajoitukset muovipakkauksille voivat
hyödyttää kuitupohjaisia pakkauksia valmistavaa teollisuutta ja sitä kautta Kemiraa.
Kemira seuraa jatkuvasti asetusmuutoksia, kuten REACH-asetukseen (asetus kemikaalien
rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista) liittyviä muutoksia. Jos
suunniteltu polymeerien rekisteröinti toteutuisi, sillä olisi merkittävä vaikutus Kemiraan.
Lisäksi ilmasto- ja energiapolitiikka aiheuttaa riskin kemianteollisuudelle yleisellä tasolla, jos
hiilidioksidipäästöjen hinnat nousevat eivätkä energian hinnat laske. Kemiran tilanne on
kuitenkin melko hyvä, sillä sen energiaa eniten käyttävät tuotantolaitokset ja -prosessit
sijaitsevat Suomessa, jossa se voi hyödyntää hiilidioksidipäästötöntä ydinenergiaa. Lisäksi
Kemira seuraa tarkkaan Euroopan komission ehdotusta uudesta pakkaus- ja
pakkausjäteasetuksesta (Packaging and Packaging Waste Regulations, PPWR) ja
kertakäyttömuovidirektiivistä (Single-Use Plastic Directive, SUPD). Kemira kehittää
innovatiivisia biopohjaisia ja biohajoavia polymeerejä, jotka toimivat yhtä hyvin kuin muovilla
päällystetty paperi ja ovat aito vaihtoehto muoville. Tietyt lainsäädäntöehdotukset erityisesti
Euroopassa, kuten vuonna 2023 ehdotettu PFAS-rajoitus, voivat pitkällä aikavälillä johtaa
lisävaatimuksiin Kemiran tuotantovälineiden hallinnoinnin suhteen. PFAS-sääntelyn
tiukentumisen odotetaan kuitenkin myös lisäävän vedenkäsittelysovellusten, kuten
aktiivihiilen, kysyntää ja kiihdyttävän kasvua jatkossa. Myös muutokset tavaroiden tuontia ja
vientiä sekä tullausta koskevassa sääntelyssä luovat osaltaan tarpeen seurata ja hallinnoida
tuotteiden ja kansainvälisen kaupankäynnin säännöstenmukaisuutta tuotteiden
vaatimustenmukaisen maahantuonnin varmistamiseksi.
Kemira seuraa jatkuvasti lainsäädännön kehitystä ollakseen tietoinen sen myyntiin,
tuotantoon ja tuotekehitykseen mahdollisesti vaikuttavaan lainsäädäntöön ja sääntelyyn
suunnitelluista ja tulossa olevista muutoksista. Kemira tekee aktiivisesti yhteistyötä
toimialaryhmien ja muiden sidosryhmien kanssa ja on luonut sisäisen prosessin, jolla
hallinnoidaan mahdollisesti huolta aiheuttavia aineita Kemiran portfoliossa. Prosessissa
tarkastellaan muun muassa mahdollisuuksia korvata tällaiset aineet vaihtoehtoisilla aineilla,
jos niitä koskeva sääntely tiukkenee. Kemira on myös keskittänyt huomiotaan kansainvälisen
kaupankäynnin säännöstenmukaisuuden varmistamiseen sekä lisännyt tähän tarvittavia
resursseja.
Sääntelyn vaikutukset otetaan järjestelmällisesti huomioon myös strategisessa
päätöksenteossa. Kemira osallistuu aktiivisesti sääntelyä koskevaan vuoropuheluun silloin,
kun se on toimialan ja liiketoiminnan näkökulmasta perusteltua. Erityisesti Euroopassa
poliittinen painopiste on nykyisen EU:n parlamentin ja komission valinnan jälkeen 2024–2029
toimikaudella EU:n kilpailukyvyn vahvistamisessa sekä aiemman lainsäädännön
yksinkertaistamisessa ja täytäntöönpanossa. Tämä voi vaikuttaa myönteisesti
kemianteollisuuteen yleisellä tasolla. Äskettäin julkaistun biotalousstrategian odotetaan
luovan uusia liiketoimintamahdollisuuksia biopohjaisiin polymeereihin liittyen. Lisäksi vuonna
2025 julkaistun vesiresilienssistrategian täytäntöönpano on nostanut vesikysymykset EU:n
poliittiselle asialistalle.
Yhdysvaltain hallituksessa tapahtuu muutoksia, jotka aiheuttavat muutoksia myös
lainsäädäntöön ja kauppapolitiikkaan. Näistä muutoksista johtuvia mahdollisia
sääntelyvaikutuksia seurataan ja arvioidaan jatkuvasti. Yhdysvalloissa Kemira keskittyy
ensisijaisesti niihin osavaltioihin, jotka jatkavat kestävään pakkaustoimintaan liittyviä aloitteita
tai ovat aktiivisesti sitoutuneet torjumaan vesivarojen pilaantumista. Tällaisia osavaltioita ovat
esimerkiksi Kalifornia, Oregon ja New York.
OSAAMISEN HALLINTA
Kilpailukyvyn ja kannattavan kasvun varmistamiseksi sekä toimintojen tehostamiseksi on
äärimmäisen tärkeää palkata ja pitää palveluksessa oikeanlaisia taitoja ja osaamista tarjoavia
työntekijöitä. Sopivien osaajien houkutteleminen on ratkaisevan tärkeää yhtiön
kasvustrategian toteuttamisen kannalta. Kemira pyrkii jatkuvasti tunnistamaan kyvykkyyksiä
ja avainosaajia tulevaisuuden tarpeisiin. Palkitsemis-, koulutus- ja urakehitysohjelmien
järjestelmällinen kehittäminen ja parantaminen auttaa Kemiraa varmistamaan osaavan
henkilöstön saatavuuden.
ILMASTOON LIITTYVÄT RISKIT
Kemira on tunnistanut tiettyjä ilmastoon liittyviä riskejä, joilla voi olla vaikutusta Kemiran
toimintaan tai asiakkaiden kysyntään. Lisääntynyt tietoisuus ja huoli ilmastonmuutoksesta ja
vastuullisemmista tuotteista voi esimerkiksi muuttaa asiakkaiden vaatimuksia vähemmän
kemikaaleja kuluttavien vedenkäsittelyteknologioiden hyväksi. Osa Kemiran raaka-aineista on
fossiilipohjaisia. Kemira on ryhtynyt toimiin lisätäkseen uusiutuvien ja kierrätettävien raaka-
aineiden osuutta portfoliossaan ja vähentääkseen riippuvuutta öljy- ja kaasujohdannaisista.
Monilla Kemiran asiakkailla on tavoitteena olla hiilineutraali, millä on todennäköisesti
vaikutuksia Kemiraan ja asiakkaiden prosesseissa käytettäviin kemikaaleihin. Myös
ilmastonmuutokseen liittyvät äärimmäiset sääolosuhteet, kuten hurrikaanit ja tulvat, voivat
vaikuttaa Kemiran toimitusketjuun ja tavarantoimittajiin sekä Kemiran omiin
tuotantolaitoksiin. Useita ilmastoon liittyviä riskejä seurataan osana Kemiran
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 21

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

riskienhallintaprosessia. Riskejä seurataan aktiivisesti ja suunnitelmia mahdollisten
vaikutusten lieventämiseksi tehdään jatkuvasti. Vuonna 2025 Kemira sai valmiiksi
siirtymäriskeihin keskittyvän arvioinnin, jossa arvioitiin merkittävimpiä ilmastoon liittyviä
siirtymäriskejä. Arviointi täydentää aiempia skenaarioanalyysejä, ja sen avulla voidaan
ymmärtää yksityiskohtaisesti niitä taloudellisia riskejä, jotka voivat vaikuttaa Kemiran
toimintaan ja arvoketjuun. Arviointi toteutettiin osana Kemiran ilmastosiirtymäsuunnitelmaa.
Yksityiskohtainen selvitys Kemiran riskienhallinnan periaatteista ja organisoinnista
on luettavissa yhtiön kotisivuilla osoitteessa www.kemira.fi/sijoittajat .
Selvitys rahoitusriskeistä on saatavilla vuoden 2025 tilinpäätöksen liitetiedoissa.
Osinkopolitiikka ja osingonjako
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2025 olivat 675 295 741 euroa, josta tilikauden
tuloksen osuus oli 88 177 782 euroa. Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden
päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia.
Kemira Oyj:n hallitus ehdottaa 19.3.2026 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
31.12.2025 päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksetaan 0.76 euron
osakekohtainen osinko eli yhteensä 114 miljoonaa euroa. Osinko maksetaan kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä 0,38 euroa osakkeelta maksetaan osakkeenomistajalle, joka on
osingonmaksun täsmäytyspäivänä 23.3.2026 merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään
yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon ensimmäinen erä maksetaan
8.4.2026. Toinen erä 0,38 euroa osakkeelta maksetaan lokakuussa 2026. Toinen erä
maksetaan osakkeenomistajalle, joka on osingonmaksun täsmäytyspäivänä merkittynä
Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus päättää kokouksessaan
lokakuussa 2026 toisen erän osingonmaksun täsmäytyspäivän ja osingonmaksupäivän.
Osingonmaksun täsmäytyspäivän suunnitellaan olevan 6.10.2026 ja osingonmaksupäivän
aikaisintaan 13.10.2026. Kemiran osinkopolitiikan tavoitteena on kilpailukykyinen ja ajan myötä
kasvava osinko.
Kemiran uusi organisaatio ja toimintamalli 1.1.2025
Kemiran uusi kasvustrategiaa tukeva organisaatio ja toimintamalli käynnistyivät 1.1.2025.
Muutosten tavoitteena on lisätä asiakaslähtöisyyttä, strategista fokusta, nopeuttaa kasvua ja
luoda omistaja-arvoa.
Tammikuun 2025 alusta lähtien Kemiralla on kolme ulkoisesti raportoitavaa
liiketoimintayksikköä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber Essentials.
Tammi-maaliskuun 2025 osavuosikatsaus oli ensimmäinen osavuosikatsaus uuden rakenteen
mukaisesti. Kemira julkaisi vertailulukuja uudesta organisaatiostaan ja
liiketoimintayksiköistään erillisenä pörssitiedotteena 12.3.2025.
Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö, mikä heijastaa Kemiran tavoitteita
kasvattaa vesiliiketoimintaansa merkittävästi sekä orgaanisesti että yrityskauppojen kautta.
Packaging & Hygiene Solutions -liiketoimintayksikkö keskittyy muun muassa kasvavaan
uusiutuvien materiaalien markkinaan, erityisesti pakkauksiin, jossa Kemiran uusiutuvien
tuotteiden tarjooma tukee asiakkaiden kestävyystavoitteiden saavuttamista. Fiber Essentials
-liiketoimintayksikkö keskittyy sellu- ja valkaisumarkkinaan, jonka arvoketjussa Kemiran
tuotteilla on keskeinen rooli.
Lisäksi Kemira perusti keskitetyn Operations-yksikön ja muutti työskentelymallia tutkimus- ja
kehitysyksikössä. Yhtiöön luotiin myös uusi New Ventures and Services -yksikkö.
Uusi johtoryhmä aloitti 1.1.2025 toimitusjohtaja Antti Salmisen johdolla.
Petri Castrén, talousjohtaja, CFO
Tuija Pohjolainen-Hiltunen, johtaja, Water Solutions
Harri Eronen, johtaja, Packaging & Hygiene Solutions
Antti Matula, johtaja, Fiber Essentials
Simon Bloem, operatiivinen johtaja, COO (1.5.2025 lähtien)
Eeva Salonen, johtaja, People & Culture (30.11.2025 asti)
Linus Hildebrandt, johtaja, Strategy & Sustainability
Sampo Lahtinen, johtaja, Research & Innovation
Peter Ersman, johtaja, New Ventures & Services
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 22

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Muutoksia Kemiran johtoryhmässä
23.10.2025 Kemira tiedotti, että Tuomas Mäkipeska on nimitetty talousjohtajaksi. Hän aloittaa
uudessa tehtävässään 1.4.2026. Talousjohtajan tehtävien sujuvan siirron varmistamiseksi
Tuomas Mäkipeska aloittaa Kemirassa jo 1.3.2026. Hän työskentelee yhdessä Petri Castrénin
kanssa, kunnes aloittaa uudessa roolissaan talousjohtajana huhtikuun alussa.
16.6.2025 Kemira ilmoitti, että Ulrika Dunker on nimitetty henkilöstöjohtajaksi. Hän aloitti
uudessa tehtävässään vuoden 2026 alussa. Dunker siirtyi Kemiralle Alleimalta, jossa hän toimi
henkilöstöjohtajana ja johtoryhmän jäsenenä. Nykyinen henkilöstöjohtaja Eeva Salonen jäi
eläkkeelle vuoden 2025 loppuun mennessä.
5.5.2025 Kemira ilmoitti, että talousjohtaja Petri Castrén jättää Kemiran vuoden 2026
ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. Castrén on ollut Kemiran talousjohtaja ja
johtoryhmän jäsen vuodesta 2013 lähtien. Hänet nimitettiin sujuvan siirtymäkauden
varmistamiseksi Kemiran väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi heinäkuussa 2023 talousjohtajan
tehtävän lisäksi, kunnes Antti Salminen aloitti toimitusjohtajana helmikuussa 2024.
29.1.2025 Kemira ilmoitti, että Simon Bloem on nimitetty Operations-yksikön johtajaksi ja
Kemiran johtoryhmän jäseneksi 1.5.2025 lähtien. Hän siirtyi Kemiralle Envaliorilta, jossa hän on
johtanut kansainvälistä materiaalituotantoa.
Yritysostot ja -myynnit
24.10.2025 Kemira ilmoitti, että Water Engineering, Inc -yrityksen ostaminen on saatettu
päätökseen. Kauppahinta on noin 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
16.9.2025 Kemira ilmoitti laajentavansa tarjontaansa teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin ja
allekirjoittaneensa sopimuksen vedenkäsittelypalveluihin erikoistuneen Water Engineering Inc.
-yhtiön ostamisesta Nolan Capital Inc.:lta. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Nebraskassa,
Yhdysvalloissa. Kauppahinta on noin 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja se on ehdollinen
tavanomaisille oikaisuille. Kaupan arvioidaan toteutuvan vuoden 2025 loppuun mennessä, kun
kaupan toteutumiseen liittyvät järjestelyt on saatu valmiiksi ja viranomaiset ovat hyväksyneet
kaupan. Yrityskauppa on Kemiralle tärkeä strateginen askel, sillä sen avulla Kemira laajentaa
Water Solutions -liiketoimintaansa teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin.
2.4.2025 Kemira sai päätökseen Thatcher Groupin rautakoagulanttiliiketoiminnan hankinnan
Yhdysvalloissa. Kauppa sisältää tietyt nimetyt asiakassuhteet ja tuotantovälineet. Työtekijöitä
ei siirry kaupan yhteydessä Kemiralle sillä uusia asiakkaita tullaan palvelemaan Kemiran
nykyisten tuotantolaitosten kautta. Liiketoiminnan vuosittainen liikevaihto on alle 10 miljoonaa
Yhdysvaltain dollaria.
Muita tiedotteita katsauskauden aikana
23.12.2025 Kemira ilmoitti, että se on mitätöinyt takaisinostamansa 5 000 000 omaa osaketta.
Kemiran osakkeiden kokonaismäärä on mitätöinnin jälkeen 150 342 557. Mitätöinnin jälkeen
Kemiralla on 896 004 omaa osaketta.
16.12.2025 Kemira ilmoitti, että se on saanut heinäkuussa 2025 julkistamansa omien
osakkeiden takaisinosto-ohjelman päätökseen. Kemira osti takaisin yhteensä 5 000 000 omaa
osaketta välillä 22.7.2025–16.12.2025, mikä vastaa noin 3,2 prosenttia osakkeiden
kokonaismäärästä. Takaisinosto-ohjelma perustui vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen
hallitukselle myöntämään valtuutukseen.
16.12.2025 Kemira ilmoitti, Kemiran hallitus on päättänyt pitkän aikavälin osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän enimmäisosakemäärän alkavalle ansaintakaudelle 2026–2028. Mikäli
ansaintajaksolle PSP 2026–2028 asetetut suoritustavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan,
ohjelman perusteella maksettavien osakepalkkioiden kokonaismäärä on yhteensä noin 1 034
902 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa ennen ennakonpidätyksen vähentämistä).
16.12.2025 Kemira ilmoitti, että Kemiran hallitus on päättänyt rajoitetun osakepalkkio-
ohjelman perusteella luovutettavien osakkeiden enimmäismäärän vuodelle 2026. Rajoitetun
osakepalkkio-ohjelman perusteella luovutettavien osakkeiden kiintiön enimmäismäärä vuonna
2026 on 103 490 Kemiran osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa ennen soveltuvan
ennakonpidätyksen vähentämistä).
14.10.2025 Kemira julkisti uuden Kemira Water Index 2025 -raportin. Raportti korostaa, että
vesiresilienssin vahvistamiseksi tarvitaan kiireellisiä toimia ja tehokkaampia strategioita,
erityisesti alueilla, joiden ilmastoon ja vesistöön kohdistuu kasvavia paineita. Raportti kokoaa
yhteen kansainvälistä tutkimusta, asiantuntija-analyysia ja kuluttajanäkemyksiä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 23

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

17.9.2025 Kemira ilmoitti, että sen aiemmin julkistettu suunnitelma rakentaa aktiivihiilen
uudelleenaktivointilaitos Ruotsin Helsingborgin toimipaikalle on saanut täyden
investointihyväksynnän. Strateginen päätös merkitsee merkittävää askelta Kemiran
pyrkimyksissä laajentaa vedenkäsittelyosaamistaan Pohjoismaissa, panostaa aktiivihiileen
uutena kasvualana ja edistää pitkän aikavälin tavoitettaan kaksinkertaistaa
vedenkäsittelyliiketoimintansa.
3.9.2025 Kemiralle on myönnetty kultatason luokitus ja yhtiön historian korkein pisteytys
(82/100) EcoVadiksen arvioinnissa, joka on johtava kansainvälinen kestävyysluokituksia tekevä
yhtiö. Nousua viime vuoden arvioinnista on viisi pistettä (77/100 vuonna 2024) ja tulos asettaa
Kemiran maailmanlaajuisesti EcoVadiksen arvioimien yrityksien parhaaseen 2 prosenttiin.
8.8.2025 Kemira ilmoitti nostavansa AKD-vahatuotteiden (alkyyliketeenidimeeri) hintoja
enintään 5-15 % APACin alueella. Muutos tulee voimaan välittömästi tai nykyisten sopimusten
salliessa. Muutos on tarpeellinen AKD-vahan toimitusketjun kohonneiden kustannusten
vuoksi.
24.7.2025 Kemira ilmoitti strategisesta investoinnista, jolla se laajentaa
tuotantokapasiteettiaan Tarragonassa, Espanjassa. Investointi on hyväksytty aiemmin tänä
vuonna ja on arvoltaan lähes 20 milj. euroa. Se mahdollistaa uuden tuotantolinjan
rakentamisen alumiinikloorihydraatille (ACH), joka on ensisijaisesti juomaveden käsittelyssä
käytettävä tehokas koagulantti.
18.7.2025 Kemira ilmoitti, että sen hallitus on päättänyt aloittaa Kemiran omien osakkeiden
hankinnan 20.3.2025 pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen antaman valtuutuksen perusteella.
Omien osakkeiden takaisinosto-ohjelma alkaa aikaisintaan 22.7.2025 ja päättyy viimeistään
20.9.2026. Hankittavien osakkeiden enimmäismäärä on 5 000 000 osaketta, mikä vastaa noin
3,2 % osakkeiden kokonaismäärästä.
10.7.2025 Kemira antoi tulosvaroituksen. Kemira laski näkymiään vuodelle 2025 ja julkaisi
ennakkotietoja toisen neljänneksen tuloksesta. Kemira odottaa nyt vuoden 2025 liikevaihdon
olevan 2 700 ja 2 950 miljoonan euron välillä ja operatiivisen käyttökatteen 510 ja 580
miljoonan euron välillä vuonna 2025. Aiemmin Kemira arvioi liikevaihdon olevan 2 800 ja 3 200
miljoonan euron välillä ja operatiivisen käyttökatteen 540 ja 640 miljoonan euron välillä.
Näkymien taustaoletuksia on myös päivitetty.
9.7.2025 Kemira ilmoitti muodostavansa strategisen kumppanuuden CuspAI:n kanssa
tekoälypohjaisten materiaali-innovaatioiden kehittämiseksi vedenkäsittelyssä. Kumppanuus
tähtää materiaali-innovaatioiden uudistamiseen kemianteollisuudessa hyödyntämällä
edistyneitä tekoälyteknologioita.
25.6.2025 Kemira ilmoitti sopineensa kolmivuotisesta strategisesta kumppanuudesta
Bluephan kanssa Aasiassa. Yhteistyön tarkoituksena on edistää PHA:n
(polyhydroksialkanoaatit) laajamittaista käyttöä täysin biopohjaisena pinnoitteena paperille,
pahville ja kuituvalostuotteille, tavoitteena kestävämmät pakkaukset ja muovijätteen
vähentäminen.
12.6.2025 Kemira ilmoitti nimitystoimikuntansa jäsenet. Nimitystoimikunta koostuu neljän
suurimman osakkeenomistajan edustajista 31.5. tilanteen perusteella: Oras Invest Oy,
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen ja
Impax Asset Management plc. Lisäksi Kemiran hallituksen puheenjohtaja on
nimitystoimikunnassa asiantuntijajäsenenä.
9.6.2025 Kemira ilmoitti investoivansa natriumboorihydridin jauhetuotantokapasiteetin
laajennukseen Äetsän tuotantolaitoksessa Suomessa. Investoinnin myötä rakennetaan uusi
tuotantolinja ja samalla parannetaan tehtaan prosessiturvallisuutta. Kokonaisinvestoinnin
arvo on alle 10 miljoonaa euroa. Tuotantokapasiteetin laajennus tukee globaalisti kasvavan
lääketeollisuuden tarpeita Euroopassa ja muilla vientimarkkinoilla.
20.5.2025 Kemira ilmoitti, että se on sopinut Metsä Groupin kanssa yhteistyöstä uuden
Kuura-tekstiilikuidun kehityksessä. Kuura tarjoaa kilpailukykyisen, integroidun ja skaalattavan,
eurooppalaisen vaihtoehdon markkinoilla tarjolla oleville lyocell-tyyppisille tekstiilikuiduille.
Kemiran kemian- ja prosessiasiantuntijuus parantavat prosessitehokkuutta ja mahdollistavat
kuitutuotannon skaalauksen ja integroinnin Metsä Groupin olemassa olevaan sellutuotantoon.
25.4.2025 Kemira ilmoitti, että se ottaa käyttöön vähintään 5 %:n lisämaksun Yhdysvalloissa
myytäviin tuotteisiin ja palveluihin 1.5.2025 alkaen. Tämä koskee kaikkia Packaging & Hygiene-
sekä Water Solutions -liiketoimintayksiköiden asiakkaita. Toimenpide vastaa viimeaikaiseen
ulkoisten kustannusten merkittävään kasvuun, mikä johtuu maailmanlaajuisesta
kauppapolitiikasta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 24

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

27.3.2025 Kemira ilmoitti, että se on tehnyt yhdessä IFF:n kanssa investointipäätöksen. Yhtiöt
muodostavat yhteisyrityksen, joka valmistaa uusiutuvia ja biopohjaisia materiaaleja
kaupallisessa mittakaavassa. Kokonaisinvestointi on arviolta noin 130 miljoonaa euroa, ja
tuotannon odotetaan käynnistyvän loppuvuodesta 2027.
20.3.2025 Kemira ilmoitti, että yhtiön hallitus on päättänyt luopua ennakkoon nimetystä
toimitusjohtajan sijaisesta. Päätös pohjautuu vallitsevaan markkinakäytäntöön. Hallitus
nimittää toimitusjohtajan sijaisen tai väliaikaisen toimitusjohtajan, jos toimitusjohtaja estyy
hoitamasta tehtäviään.
20.3.2025 Kemira ilmoitti investoivansa useita miljoonia euroja paperin, kartongin ja
pehmopaperin lujuuskemikaalien tuotantoon Thaimaassa vastatakseen kasvavaan kysyntään
APAC-alueella. Laajennusprojekti alkaa ensi vuonna. Uusi kapasiteetti saataneen käyttöön
elokuussa 2026.
12.3.2025 Kemira julkaisi vertailulukuja uudesta organisaatiostaan. Tammikuun 2025 alusta
lähtien Kemiralla on ollut kolme liiketoimintayksikköä: Water Solutions, Packaging & Hygiene
Solutions ja Fiber Essentials.
Katsauskauden jälkeisiä tapahtumia
11.2.2026 Kemiran hallitus päätti aloittaa omien osakkeiden takaisinosto-ohjelman. Ohjelman
tavoitteena on optimoida Kemiran pääomarakennetta edelleen ja huomioida yhtiön eri
osakkeenomistajien näkökulmat. Hankittavien osakkeiden enimmäismäärä on 5 000 000
osaketta, ja niiden hankkimiseen voidaan käyttää enintään 100 miljoonaa euroa. Omien
osakkeiden takaisinostot tehdään 13.2.2026 ja 20.9.2026 välillä, ja hankitut osakkeet
mitätöidään ohjelman päätyttyä.
11.2.2026 Kemira ilmoitti hankkivansa SIDRA Wasserchemien. Yhtiö valmistaa koagulantteja
kahdella tuotantolaitoksellaan Saksassa ja palvelee asiakkaita Saksassa, Belgiassa ja
Alankomaissa. Yritysosto edellyttää Saksan kilpailuviranomaisten hyväksyntää, ja sen
odotetaan toteutuvan vuoden 2026 ensimmäisen puoliskon aikana. Kauppahinta on noin 75
miljoonaa euroa, ja se on ehdollinen tavanomaisille kauppahinnan oikaisuille.
15.1.2026 Kemira julkaisi nimitystoimikunnan ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle 2026.
Kemiran nimitystoimikunta ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että yhtiön hallitukseen
valitaan seitsemän jäsentä ja että hallitukseen valitaan uudelleen sen nykyiset jäsenet Susan
Duinhoven, Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Matti Lehmus, Annika Paasikivi, Kristian
Pullola ja Mikael Staffas. Hallituksen nykyinen jäsen Timo Lappalainen on ilmoittanut, että hän
ei ole enää käytettävissä uudelle hallituskaudelle.
9.1.2026 Kemira ilmoitti, että se on saanut päätöksen yksityisomisteisen AquaBlue Inc. -
yrityksen oston Ohiossa, Yhdysvalloissa. Kauppahinta on alle 10 miljoonaa Yhdysvaltain
dollaria. AquaBlue tarjoaa jäteveden ja teollisuusvesien vedenkäsittelypalveluja asiakkaille
elintarvike- ja juomateollisuudessa, valmistavassa teollisuudessa sekä terveydenhuollossa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 25

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2025

Näkymät vuodelle 2026
LIIKEVAIHTO
Kemiran liikevaihdon odotetaan olevan 2 600 ja 3 000 miljoonan euron välillä vuonna 2026
(vuoden 2025 liikevaihto: 2 753,5 miljoonaa euroa).
OPERATIIVINEN KÄYTTÖKATE
Kemiran operatiivisen käyttökatteen odotetaan olevan 470 ja 570 miljoonan euron välillä
vuonna 2026 (vuoden 2025 operatiivinen käyttökate: 524,6 miljoonaa euroa).
NÄKYMIEN TAUSTAOLETUKSET
Maailmantalouden jatkuva epävarmuus on johtanut heikompaan Kemiran loppumarkkinoiden
kysyntään (myyntimäärissä mitattuna). Epävarmuus vaikuttaa erityisesti pakkaus- ja
sellumarkkinoihin, kun taas vedenkäsittelymarkkinan odotetaan kasvavan, vaikka Kemiran
teollisiin asiakkaisiin liittyvä taloudellinen epävarmuus aiheuttaa kysynnän vaihtelua.
Näkymien taustalla on oletus, että raaka-aineympäristö pysyy vakaana, ettei Kemiran
tuotantotoiminnoissa tai toimitusketjussa ole merkittäviä häiriöitä ja että Yhdysvaltain dollarin
kurssi heikkenee hieman vuoden 2025 lopun tasolta. Kemiran ennen vuoden 2025
tilinpäätöstiedotteen julkaisemista julkistetut yritysostot sisältyvät näkymiin.
Taloudelliset tavoitteet
Kemiralla on seuraavat kasvustrategiaa tukevat pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet: yli
4 %:n keskimääräinen vuotuinen orgaaninen liikevaihdon kasvu, operatiivinen
käyttökateprosentti 18–21 % ja operatiivinen sidotun pääoman tuotto (ROCE) yli 16 %.
Helsingissä 11.2.2026
Kemira Oyj
Hallitus
Kaikki tässä katsauksessa esitetyt ennusteet ja arviot perustuvat johdon tämänhetkiseen
näkemykseen talouden kehityksestä, ja todelliset tulokset voivat olla merkittävästikin
erilaiset.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 26

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kestävyysraportti
Yleiset tiedot
KONSERNIN KESTÄVYYSRAPORTIN LAATIMISPERUSTEET
Kemira raportoi tiedot yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin (Corporate
Sustainability Reporting Directive, CSRD) vaatimusten mukaisesti. Vaatimusten tavoitteena on
parantaa kestävyysraportoinnin läpinäkyvyyttä, vastuuvelvollisuutta ja vertailukelpoisuutta
kaikkialla EU:ssa. EU:n tavoitteena on saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä
ja tehdä kestävyysraportoinnista sekä ympäristöön, sosiaalisiin asioihin ja hyvään
hallintotapaan liittyvistä asioista yhtä tärkeitä taloudellisen raportoinnin kanssa. CSRD on
linjassa näiden tavoitteiden kanssa. CSRD perustuu muiden kuin taloudellisten tietojen
raportointia koskevaan direktiiviin ja laajentaa EU:ssa toimivien yritysten
raportointivelvoitteiden soveltamisalaa. Kemira laatii edelleen Global Reporting Initiative (GRI)
-indeksin. Sen tavoitteena on parantaa näkyvyyttä sekä ottaa huomioon sidosryhmien
kiinnostuksen kohteet ja tarpeet. GRI-indeksi on saatavilla Kemiran verkkosivuilla.
Kemira-konsernin K estävyysraportti on laadittu Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-
antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) julkaisemien
eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien (European Sustainability Reporting
Standards, ESRS) mukaisesti. Kestävyystiedot ja keskeiset mittarit perustuvat Kemiran
kaksinkertaiseen olennaisuuteen perustuvaan Double Materiality Assessment -
olennaisuusarviointiin (jäljempänä ”olennaisuusarviointi”), joka laadittiin raportointivuonna.
Kestävyysraportti kattaa koko Kemiran arvoketjun alkupäästä loppupäähän. Mittarit, jotka
esitellään aihekohtaisten standardien alla, kattavat Kemiran omat toiminnot, ellei toisin
mainita. Lisätietoja Kemiran arvoketjusta, olennaisuusarviointiprosessista ja sen tuloksista
esitetään kohdassa Liiketoimintamalli, arvoketju ja strategia sekä Kaksinkertainen
olennaisuusarviointi.
Riippumaton kolmas osapuoli Ernst & Young Oy on varmentanut Kestävyysraportin (rajoitettu
varmennus). Varmennus tehtiin kansainvälisten ISAE 3000 -varmennusstandardien
mukaisesti.
Rakenne ja sisältö
Tämän Kestävyysraportin rakenne noudattaa ESRS:n järjestystä ja vaatimuksia. Se sisältää
Yleiset tiedot -osion ja kolme standardiosiota: Ympäristötiedot, Sosiaaliset tiedot ja
Hallintotapatiedot. Yleiset tiedot sisältävät esimerkiksi Kemiran
olennaisuusanalyysiprosessin, raja-arvot ja tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet. Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on esitetty jokaisen
aihealueosion alussa. Näitä seuraavat Kemiran toimintaperiaatteet, tavoitteet, toimet ja
mittarit, mitkä on yhdistetty olennaisiin kestävyysseikkoihin. Yksityiskohtaisempi ESRS
standardiin pohjautuva luettelo sisällöstä esitetään tämän Yleiset tiedot -osion lopussa.
Konsolidoinnin laajuus
Konsolidoidut kestävyystiedot kattavat emoyhtiö Kemira Oyj:n ja Kemira Oyj:n
määräysvallassa olevat tytäryritykset. Tytäryritykset ovat oikeudellisia yksiköitä, joihin Kemira
Oyj:llä on määräysvalta, kuten tilinpäätöksessä (liite 6.2 Konsernin tytäryritykset ja
osakkuusyritykset) on määritelty. Konsolidoinnin laajuus vastaa tilinpäätöstä, lukuun
ottamatta osakkuusyrityksiä, joita ei ole sisällytetty kestävyysraportointiin. Kaikkien
kestävyystietojen konsolidointi noudattaa edellä mainittuja periaatteita, ellei toisin mainita.
Kestävyysraporttiin sovellettava raportointijakso vastaa tilikautta (1.1.2025–31.12.2025). Tämän
raportin vertailuluvut on tehty vuosien 2024 ja 2023 vastaaviin ajanjaksoihin, ja ne esitetään,
mikäli vertailuluvut ovat saatavilla. Kemira laati Kestävyysraportin ensimmäisen kerran
raportointivuodelle 2024.
Estimoinnissa käytetyt lähteet ja tuloksen epävarmuus
Kun ESRS-standardien mukaista kestävyysraporttia laaditaan, johdon on tehtävä mittareita
koskevia estimointeja ja oletuksia. Kemira käyttää laadunvalvontaa kestävyysmittareiden
laskemiseen ja valmisteluun tietojen täydellisyyden varmistamiseksi. Kestävyystietoja
kerätään lisäksi käyttämällä suoria mittauksia, laskelmia ja estimointeja. Estimointeja ja
oletuksia arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat aiempiin kokemuksiin ja odotuksiin tulevista
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 27

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

tapahtumista, joilla voi olla olennaisia vaikutuksia ja joita pidetään olosuhteisiin nähden
kohtuullisina. Estimoinnissa käytettyjä lähteitä ja tuloksen epävarmuutta kuvataan kunkin
osion Laatimisperiaatteet-kappaleessa.
KESTÄVYYDEN HALLINTOJÄRJESTELMÄ
Tässä Kestävyysraportissa kuvataan Kemiran kestävyyden hallintojärjestelmää. Lisätietoja
Kemiran hallintoelimistä, niiden tehtävistä ja vastuista sekä sisäisistä valvontaprosesseista ja
riskienhallinnasta löytyy Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä -asiakirjasta, joka on
saatavilla Kemiran verkko sivuilla. Kemiran uusi liiketoimintamalli tuli voimaan 1.1.2025, mikä on
johtanut organisaatiovastuun muutoksiin edelliseen raportointivuoteen verrattuna.
Kemiran kestävyyden hallintojärjestelmä
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat Kemiran johtamisesta ja toiminnasta, mukaan lukien
kestävyysseikat, Suomen osakeyhtiölain ja Kemiran yhtiöjärjestyksen mukaisesti.
Kestävyystyötä tehdään koko organisaatiossa, sillä kestävyys on integroitu Kemiran
strategiaan. Olennaiset kestävyyteen liittyvät aiheet sekä vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
määriteltiin olennaisuusarvioinnin ja Kemiran strategisten tavoitteiden avulla, ja ne
muodostavat perustan Kemiran Kestävyysraportin aiheille.
Kestävyyden hallintojärjestelmä -kaavio

Hallitus
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta |  |  |  | Tarkastusvaliokunta
Toimitusjohtaja ja johtoryhmä
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä |  |  |  | Sustainability Reporting Compliance Team - ohjausryhmä

Hallitus ja hallituksen valiokunnat
Hallituksen tärkeimpiä tehtäviä on määrittää Kemiran pitkän aikavälin tavoitteet sekä
strategiat, joilla tavoitteet saavutetaan. Kestävä kehitys on avainasemassa Kemiran
strategiassa, ja se on keskeistä Kemiran pitkän aikavälin menestykselle. Hallitus hyväksyy
yhtiön strategian ja seuraa sen toteutumista. Hallitus osallistuu näin suoraan Kemiran
kestävyystoimien määrittelyyn ja niiden seurantaan. Lisäksi hallitus hyväksyy Kemiran arvot,
kestävyystavoitteet ja Kestävyysraportin. Hallitus on nimittänyt kaksi valiokuntaa avustamaan
sen velvollisuuksien täyttämisessä:
1. Tarkastusvaliokunta auttaa hallitusta valvomaan talous- ja kestävyysraportoinnin
prosessia, sisäisen valvonnan järjestelmää, sisäisten ja ulkoisten tarkastusten ja
varmennusten prosessia sekä Kemiran lainmukaisuuden sekä asetusten noudattamisen
valvontaprosessia.
2. Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta auttaa valmistelemaan esimerkiksi keskeisiin
kestävyystavoitteisiin liittyvää palkitsemista.
Hallituksen kokoonpano ja monimuotoisuus
Yhtiökokous valitsee hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut jäsenet.
Yhtiöjärjestyksen mukaan hallituksessa on 5–10 jäsentä. Varsinainen yhtiökokous päätti
20.3.2025, että hallitukseen valitaan kahdeksan jäsentä. Hallitukseen valittiin uudelleen
Annika Paasikivi, Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Timo Lappalainen, Kristian Pullola
ja Mikael Staffas. Uusiksi jäseniksi valittiin Susan Duinhoven ja Matti Lehmus. Hallituksen
puheenjohtajaksi valittiin Annika Paasikivi ja varapuheenjohtajaksi Susan Duinhoven
Hallituksen sihteerinä toimii yhtiön lakiasiainjohtaja Jukka Hakkila.
Hallitus on hyväksynyt seuraavat hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet ja
tavoitteet. Hallituksen kokoonpanoa suunniteltaessa yhtiön nimitystoimikunta arvioi
hallituksen kokoonpanoa yhtiön nykyisen ja tulevan liiketoiminnan tarpeiden näkökulmasta
sekä ottaa huomioon hallituksen monimuotoisuuden. Hallituksen monimuotoisuutta
tarkastellaan eri näkökulmista. Kemiran hallituksen jäsenillä tulee olla riittävä ja toisiaan
täydentävä kokemus ja osaaminen Kemiran liiketoiminnan kannalta tärkeimmiltä toimialoilta
ja markkinoilta. Lisäksi olennainen tekijä on jäsenten henkilökohtaiset ominaisuudet ja
monimuotoisuus. Yhtiön tavoitteena on, että hallituksessa on edustettuna monimuotoisesti
eri toimiala- ja markkinaosaaminen, eri ammatti- ja koulutustaustat ja monipuolinen
ikäjakauma. Hallituksessa on oltava tasapuolisesti edustettuna sekä naisia että miehiä.
Kemiran nykyinen hallitus on yhtiön monimuotoisuusperiaatteiden mukainen. Hallituksessa on
edustettuna monimuotoisesti eri toimiala- ja markkinaosaaminen sekä eri ammatti- ja
koulutustaustat. Kemiran organisaation kestävyys- ja CSRD-asiantuntijat ovat myös
hallituksen tukena ja voivat antaa neuvoja tarpeen mukaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 28

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Hallituksen asiantuntemuksen taso | Annika Paasikivi | Susan Duinhoven | Tina Sejersgård Fanø | Werner Fuhrmann | Timo Lappalainen | Matti Lehmus | Kristian Pullola | Mikael Staffas
Pätevyys ja asiantuntemus
Hallituskokemus 1) | ● | ● |  | ● |  |  | ● |
Toimitusjohtajakokemus 2) |  | ● |  |  | ● | ● |  | ●
Talousjohtajakokemus 2) |  |  |  |  |  |  | ● | ●
Johtoryhmäkokemus 2) |  | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ●
Hallintotapa- ja vaatimustenmukaisuusosaaminen 3) | ● |  | ● |  |  |  | ● | ●
Kansainvälinen kokemus 4) |  |  |  |  |  |  |  |
EMEA | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ●
Americas |  |  |  |  |  |  |  |
APAC |  |  |  |  |  |  |  |
Kemianteollisuuden kokemus 5) |  |  | ● | ● | ● | ● |  |
Kasvun vauhdittamiskokemus 6) |  | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ●
Kestävyyden edistämiskokemus 6) |  |  | ● | ● |  | ● | ● | ●
Kannattavuuden kehittämiskokemus 6) | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ●
Innovaatioiden edistämiskokemus 6) |  | ● | ● |  | ● |  | ● |
Digitalisaation edistämiskokemus 6) |  | ● | ● |  |  |  | ● |
Muut pätevyydet ja tiedot
Syntymävuosi | 1975 | 1965 | 1969 | 1953 | 1962 | 1974 | 1973 | 1965
Sukupuoli | Nainen | Nainen | Nainen | Mies | Mies | Mies | Mies | Mies
Kansalaisuus | FIN | NED | DEN | GER | FIN | FIN | FIN | SWE
Jäsenyyden alkamisajankohta | 3/2022 | 3/2025 | 3/2022 | 5/2020 | 3/2014 | 3/2025 | 3/2021 | 3/2023

1) Hallituksen jäsen on toiminut tai toimii tällä hetkellä kyseisessä tehtävässä julkisessa osakeyhtiössä (muu kuin Kemira)
tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä. Yritys luokitellaan suureksi, jos sen vuosittainen liikevaihto on yli 1,5 miljardia euroa.
2) Hallituksen jäsen on toiminut tai toimii tällä hetkellä toimitusjohtajana tai johtoryhmän jäsenenä julkisessa
osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on määritelty).
3) Hallituksen jäsen on toiminut vähintään kolme vuotta talousjohtajana tai muussa johtavassa asemassa, jossa hän on
vastannut taloushallinnosta, suunnittelusta ja raportoinnista sekä riskienhallinnasta julkisessa osakeyhtiössä tai
suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on määritelty).
4) Hallituksen jäsen on toiminut vähintään viisi vuotta johtavassa hallinto-, tilintarkastus- tai compliance-asioihin
liittyvässä asemassa.
5) Hallituksen jäsen on toiminut vähintään kolme vuotta johtavassa asemassa kyseisellä alueella.
6) Hallituksen jäsenellä on vähintään kolmen vuoden kokemus kymmenen viime vuoden ajalta kemianteollisuudesta
hallituksen tai johtoryhmän jäsenenä julkisessa osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on
määritelty).
7) Hallituksen jäsenellä on vähintään kolmen vuoden kokemus kyseisiin aihealueisiin liittyvän strategian
menestyksekkäästä edistämisestä hallituksen tai johtoryhmän jäsenenä, tai hän on toiminut johtoryhmässä arvostetussa
asemassa osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on määritelty).

Hallituksen ja johtoryhmän monimuotoisuus, % | 2025 | 2024 | 2023
Riippumattomat hallituksen jäsenet | 100 | 100 | 100
Muut kuin liikkeenjohtoon osallistuvat hallituksen jäsenet | 100 | 100 | 100
Hallituksen sukupuolijakauma |  |  |
Naiset | 38 | 29 | 38
Miehet | 63 | 71 | 63
Johtoryhmän sukupuolijakauma |  |  |
Naiset | 20 | 25 | 25
Miehet | 80 | 75 | 75

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 29

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Konsernin toimitusjohtaja ja johtoryhmä
Toimitusjohtajan tehtävänä on johtaa ja kehittää Kemiraa hallituksen antamien ohjeiden ja
määräysten mukaisesti ja panna täytäntöön hallituksen päätökset. Toimitusjohtaja raportoi
säännöllisesti hallitukselle taloudellisista ja muista kuin taloudellisista asioista sekä
liiketoimintaympäristöstä.
Johtoryhmä koostuu yhtiön toimivasta johdosta, ja se on vastuussa yhtiön pitkän aikavälin
strategisesta kehittämisestä. Kemira mittaa edistymistään kestävyysteemoissa konsernitason
keskeisillä suorituskyvyn mittareilla ja tavoitteilla, jotka johtoryhmä tai hallitus hyväksyy.
Johtoryhmän jäsenet jakavat vastuun yksittäisistä yhtiön kestävyystavoitteista.
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä on poikkihallinnollinen ylemmän tason
ohjausryhmä. Ryhmän jäsenillä on laaja-alaista kokemusta ja monenlaisia vastuualueita, ja he
edustavat Kemiran liiketoimintayksiköitä ja toimintoja. Pääasiallisina tehtävinään ohjausryhmä
ohjaa Kemiran kestävyyteen liittyviä toimia asetettujen tavoitteiden ja periaatteiden
mukaisesti, priorisoi toimia koskevia olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia sekä
valmistelee johtoryhmälle ehdotuksia siitä, miten Kemiran kestävyysstrategiaa, -sitoumuksia
ja -tavoitteita voidaan kehittää. Tähän kuuluu kestävyysstrategian täytäntöönpanon
varmistaminen, toistuvat seurantatoimet sekä raportointi tapahtuneesta kehityksestä
johtoryhmälle ja hallitukselle.
Sustainability Reporting Compliance Team -ohjausryhmä
Sustainability Reporting Compliance Team keskittyy kestävyysraportointiin ja
vaatimustenmukaisuuteen, ja sen jäseninä on ylemmän tason johtajia ja toimintojen
kestävyysasiantuntijoita. Sen tehtävänä on johtaa yritysten kestävyysraportointia koskevan
direktiivin edellyttämän raportoinnin kokonaisvaltaista yhdenmukaistamista, koordinoida
olennaisuusarviointia ja valmistella ehdotus kestävyysraportoinnin raja-arvoista ja
laajuudesta. Se raportoi johtoryhmälle ja eteenpäin tarkastusvaliokunnalle.
Hallintoelimien roolit liittyen hallintotapaan
Hallitus hyväksyy Kemiran arvot ja liiketapaperiaatteet, jotka ovat Kemiran liiketoimintaetiikan
ja yrityskulttuurin perusta. Tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluu muun muassa yhtiön lakien
ja säännösten noudattamisen valvontajärjestelmän tehokkuuden tarkasteleminen, johdon
suorittamien säännösten noudattamatta jättämistä koskevien tutkintojen tulosten ja niihin
perustuvien jatkotoimien tarkasteleminen, valvontaviranomaisten suorittamien tarkastusten
tuloksien ja tilintarkastajien havaintojen tarkasteleminen, yhtiön liiketapaperiaatetiedotuksen
tarkasteleminen sekä liiketapaperiaatteiden noudattamisen valvonta.
Johtoryhmä hyväksyy Kemiran liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet.
Nämä toimintaperiaatteet on kuvattu G1 Hallintotapa -osion Muut liiketoiminnan
harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa. Johtoryhmä on ottanut huomioon sen, että
yrityskulttuurin ja strategian yhteensovittaminen on tärkeää. Se parantaa työntekijöiden
sitoutumista ja asiakastyytyväisyyttä sekä kasvattaa viime kädessä myyntiä ja kannattavuutta.
Tätä tarkoitusta varten Kemiran johtoryhmä on määritellyt Kemiran yrityskulttuurin perustan
muodostavat periaatteet, tavat ja käytöstavat. Johtoryhmän jäseniin kuuluvat sekä yhtiön
kaikkien kolmen liiketoimintayksikön että yhtiön tärkeimpien toimintojen johtajat, joten heillä
on monipuolista osaamista liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvissä asioissa.
Compliance-valiokunta arvioi ja tarkastelee ilmoituksia, jotka liittyvät liiketapaperiaatteiden,
yhtiön toimintaperiaatteiden ja sovellettavien lakien ja määräysten mahdollisiin
väärinkäytöksiin. Valiokunta tekee tutkintoja tarpeen mukaan ja antaa suosituksia ilmoituksiin
liittyvistä seurauksista ja parannustoimista. Se varmistaa, että väärinkäytösilmoitukset
arvioidaan puolueettomasti ja asiantuntevasti, ja takaa, että korjaavat toimet ovat
yhdenmukaisia koko organisaatiossa. Valiokunta raportoi säännöllisesti tarkastusvaliokunnalle
ja johtoryhmälle. Compliance-valiokunnan jäsenillä on asiantuntemusta lainsäädännön
noudattamisen, liiketoimintaetiikan, tutkintojen tekemisen, henkilöstöjohtamisen ja talouden
aloilta sekä Kemiran liiketoiminnasta.
Kemiran vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kemiran hallitus valvoo strategian ja määräysten toimeenpanoa, mukaan lukien
kestävyysseikkoihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia vuosittaisen
olennaisuusarvioinnin avulla. Johtoryhmä vastaa toimista, joilla hallitaan
olennaisuusarvioinnissa määriteltyjä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Sustainability
Reporting Compliance Team -ohjausryhmä koordinoi olennaisuusarviointia, ja sen toteuttavat
liiketoimintayksiköiden ja toimintojen asiantuntijat. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
hallinnan edistymisestä ja tuloksista raportoidaan Sustainability Steering Team -
ohjausryhmälle sekä johtoryhmälle ja edelleen tarkastusvaliokunnalle. Ohjausryhmä tarkistaa
olennaisuusarvioinnin tulokset, priorisoi vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja ohjeistaa
hallitusta ja johtoryhmää kestävyyteen liittyvien ohjelmien, hallinnoinnin ja tavoitteiden
toteuttamiseen liittyen. Ohjausryhmää johtaa Kemiran strategia- ja vastuullisuusjohtaja, ja
sillä on kokonaisvastuu vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnasta. Kemiran
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 30

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

talousjohtaja ja Finance & Accounting -toiminto vastaavat siitä, että Kestävyysraportti
laaditaan säännösten ja määräysten mukaisesti. Kemiran Finance & Accounting -toiminto
vastaa kestävyysraportoinnista yhdessä liiketoimintayksiköiden ja toimintojen
asiantuntijoiden kanssa.
Hallitus valvoo eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien ja uusien
raportointikäytäntöjen korkeimman tason raportointia ja täytäntöönpanoa. Kemiran johto
esitteli hallituksen kokouksissa eurooppalaiseen kestävyysraportointistandardiin perustuvaa
raportointia ja muita kestävyyteen liittyviä aiheita hallituksen jäsenille vuonna 2025:
• Kestävyysstrategia ja -tavoitteet
• Kestävyysohjelmien ja -toimintaperiaatteiden päivitykset
• Kestävyysraporttikatsaus 2024
• Nykyajan orjuutta koskeva lausunto (Modern Slavery Statement)
• EU-taksonomiaan ja yritysten kestävyysraportointia koskevaan direktiiviin liittyvän
kestävyysraportoinnin kehitys
• Kemiran turvallisuuskehitys ja muut kestävyyteen liittyvät avainluvut
• Tuotantolaitosten ympäristötilan tarkistus
• Olennaisuusarvioinnin tarkistus ja tulokset sekä olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
• Päivitettyjen liiketapaperiaatteiden hyväksyminen
Tarkastusvaliokunta valvoo Kemiran kestävyysraportointia kaikissa kokouksissaan. Kemiran
johdon vuonna 2025 valmistelemat ja tarkastusvaliokunnan käsittelemät kestävyyteen liittyvät
pääaiheet olivat:
• EU-taksonomiaan ja yritysten kestävyysraportointia koskevaan direktiiviin (CSRD) liittyvän
kestävyysraportoinnin kehitys – EU:n Omnibus ja ”Quick-fix”-muutokset
• Kestävyysraportoinnin varmistussuunnitelma ja prosessin tila
• Yritysten kestävyysraportointia koskevaan direktiiviin ja eurooppalaisiin
kestävyysraportointistandardeihin liittyvä raportointiprosessi
• Olennaisuusarvioinnin tarkistusprosessi ja tulokset sekä olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
• Ilmastonmuutokseen liittyvien riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset
vaikutukset
• Kemiran ilmastosiirtymäsuunnitelma osana Kestävyysraporttia
• Uusi vesitavoite osana Kestävyysraporttia
• Kestävyysraportti 2025 -luonnos
Kestävyysraportointiin liittyvä riskienhallinta
Kemiran hallitus määrittelee riskienhallinnan pääperiaatteet ja hyväksyy konsernin
riskienhallintaperiaatteet. Liiketoimintayksiköt ja toiminnot ovat vastuussa niiden toiminta-
alueisiin liittyvien riskien tunnistamisesta, arvioimisesta ja hallinnasta. Strategy &
Sustainability -toiminnon Group Risk Management -tiimi koordinoi ja tukee riskienhallintaa.
Tämä on jatkuva prosessi, joka pohjautuu toistuvaan ja yhteistyöhön perustuvaan
menetelmään. Group Risk Management -tiimi vastaa myös konsernitason riskiyhteenvedosta,
joka perustuu liiketoimintayksiköistä ja toiminnoista saatuihin tietoihin, sekä sen
varmistamisesta, että riskit raportoidaan ja niitä tarkastellaan johtoryhmässä sekä
hallituksessa. Internal Audit -yksikkö Group Governance & Compliance -toiminnossa vastaa
Kemiran riskienhallintajärjestelmän tehokkuuden seurannasta ja arvioinnista.
Kemira Oyj:n riskienhallinta perustuu Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodiin, Kemiran
liiketapaperiaatteisiin ja Kemiran arvoihin. Kemiran riskienhallinnan periaatteet noudattavat
myös kansainvälisiä riskienhallintakehyksiä ja -standardeja, kuten ISO 31000 (Riskienhallinta.
Periaatteet ja ohjeet) -standardia.
Kemira pyrkii riskienhallintaprosessinsa (Enterprise Risk Management, ERM) mukaisesti
systemaattiseen ja ennakoivaan riskienarviointiin ja tunnistettujen riskien lieventämiseen.
Riskit on ryhmitelty eri riskiryhmiin, joilla on selkeästi määritellyt vastuut. Riskienhallinnan
tavoitteena on tunnistaa riskit ja mahdollisuudet ennakoivasti, jotta voidaan varmistaa
Kemiran pitkän aikavälin strateginen kehitys ja saavuttaa Kemiran strategiset ja operatiiviset
tavoitteet tukemalla päätöksentekoa niin, että epävarmuustekijät ja niiden vaikutukset
otetaan huomioon.
Kestävyysraportoinnin riskejä hallitaan Kemiran johtamisjärjestelmän, tarkoin määriteltyjen
raportointiprosessien ja tiukkojen sisäisten valvontatoimien avulla. Kemiran sisäinen
valvontajärjestelmä kattaa kaikki konsernin toiminnot, myös kestävyysraportoinnin. Sisäistä
valvontaa tehdään kaikilla organisaatiotasoilla osana konsernin päivittäistä toimintaa.
Kestävyysraportointi ja -valvontatoimet
Kestävyysraportointi noudattaa Kemiran raportoinnin laatimisperiaatteita ja vuotuisen
talousraportoinnin, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan prosesseja. Kemira arvioi
säännöllisesti kestävyysraportointiprosessien riskejä ja niihin liittyvää valvontaa osana
Kemiran riskienhallintaprosessia. Kestävyysraportointia valvotaan sisäisten
prosessivalvontatoimien avulla. Tarkastusvaliokunta seuraa kestävyysraportointiin liittyviä
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 31

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

mahdollisia riskejä ja epävarmuustekijöitä säännöllisesti. Riippumattomat
kestävyysraportoinnin varmentajat varmentavat kestävyysraportoinnin
vaatimustenmukaisuuden rajoitettua varmennusta käyttäen.
Kestävyysraportoinnin tunnistetut riskit liittyvät laadullisten ja määrällisten tietojen
täydellisyyteen sekä raportoinnin ajankohtaan. Jotta raportoidut tiedot olisivat tarkkoja ja
oikea-aikaisia, Kemira on ottanut käyttöön raportointijärjestelmiä ja -prosesseja sekä sisäisiä
valvontatoimia. Näitä valvontatoimia ovat muun muassa raportointihallintomallin käyttöönotto
ja kestävyysraportointiin liittyvien roolien määrittely yhtiön toiminnoissa ja
liiketoimintayksiköissä.
Kemira ylläpitää riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan järjestelmiä varmistaakseen
toimintansa tehokkuuden ja vaikuttavuuden, mukaan lukien sen, että taloudellinen, muu kuin
taloudellinen ja operatiivinen raportointi on luotettavaa ja että sovellettavia säännöksiä,
toimintaperiaatteita ja käytäntöjä noudatetaan. Tarkempia tietoja tästä ja sisäisen valvonnan
hallintomallista löytyy Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä -asiakirjasta.
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Kemira on sisällyttänyt keskeiset kestävyyspainopisteet kannustinohjelmiinsa
varmistaakseen, että kestävyyteen liittyvää muutosta pidetään tärkeänä ja että se edistää
kannattavaa kasvua. Kemira tarjoaa tulosperusteisia palkitsemiskokonaisuuksia. Kestävyyden
keskeiset painopisteet näkyvät konsernin kannustinohjelmissa ja ovat linjassa Kemiran
vastuullisen ja kannattavan kasvun strategian kanssa. Kemiralla on sekä pitkän että lyhyen
aikavälin kannustinohjelmia, ja pitkän aikavälin kannustinohjelmat on suunnattu valituille
ylimmän johdon henkilöille. Turvallisuuden painoarvo on 5 %, ja se on ollut lyhyen aikavälin
kannustinohjelman keskeinen suorituskyvyn mittari jo usean vuoden ajan. Viime vuonna lyhyen
aikavälin kannustinohjelmaan lisättiin strategisen liikevaihdon kasvun tavoite.
Pitkän aikavälin kannustinohjelman tavoitteena on sovittaa osakkeenomistajien ja ohjelman
osallistujien tavoitteet yhteen, kasvattaa Kemiran arvoa, sitouttaa osallistujia Kemiraan ja
tarjota kilpailukykyinen palkitsemissuunnitelma. Taloudellisten tavoitteiden lisäksi pitkän
aikavälin kannustinohjelmiin (2023–2025, 2024–2026 ja 2025–2027) sisältyy
kestävyystavoitteita. Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihdon kasvu ja scope 1 ja 2 -ilmastotavoite
on sisällytetty pitkän aikavälin kannustinohjelmaan vuoden 2023 alusta lähtien, ja kummankin
painoarvo on 10 %. Ilmastotavoite heijastaa Kemiran sitoutumista vuotuiseen Science Based
Targets Initiative (SBTi) -sitoumuksen mukaiseen vähennystasoon. Hallitus määrittelee ja
hyväksyy Kemiran kannustinjärjestelmien pääperiaatteet, arvot, kestävyystavoitteet ja
liiketapaperiaatteet. Lisätietoa palkitsemisesta löytyy Kemiran Palkitsemisraportista.
Due diligence
Kemirassa uskotaan, että eettisesti ja vastuullisesti toimiminen ei ole pelkästään oikein, vaan
se myös hyödyttää yhtiön liiketoimintaa ja sidosryhmiä. Kemira noudattaa yritystoimintaa ja
ihmisoikeuksia koskevia Yhdistyneiden kansakuntien periaatteita, jotka edellyttävät yrityksiltä
asianmukaista huolellisuutta ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja kunnioittamiseksi sekä toimia
yritystoimintaan liittyvien väärinkäytösten uhrien auttamiseksi. Kemiran Kestävyysraportti on
jäsennelty yhtiön due diligence -prosessin mukaisesti. Lisätietoja Kemiran due diligence -
prosesseista löytyy alla olevan taulukon aihekohtaiset standardit -osioista.
Kemira on käynnistänyt erityisen Due diligence -ohjelman vuosille 2025–2028 vastauksena
uusiin sääntelyvaatimuksiin ja yritysten kestävää toimintaa koskevaan
huolellisuusvelvoitteeseen (Corporate Sustainability Due Diligence Directive, CSDDD).
Ohjelman tarkoituksena on myös kehittää ja yhdenmukaistaa yhtiön prosesseja.
Tämä tehostaa ja yhtenäistää yhtiön työskentelytapoja ja parantaa riskienhallinnan
tarkkuutta. Due diligence -ohjelma kattaa yhtiön oman toiminnan ja koko arvoketjun, mukaan
lukien logistiikan ja varastoinnin. Ohjelmassa painotetaan voimakkaasti ympäristöön,
sosiaalisiin asioihin ja hyvään hallintotapaan liittyviä tekijöitä.

Due diligence -prosessin keskeiset osatekijät | Kestävyysraportin kohdat
1 | Vaikutusten ja riskien arviointi | Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappale
2 | Vaikutusten ja riskien sisällyttäminen ja toimet niiden käsittelemiseksi | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät toimet
3 | Toimien vaikuttavuuden seuranta | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät tavoitteet
4 | Viestintä vaikutuksista ja riskeistä | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
5 | Due diligence -prosessien sidosryhmävuorovaikutus | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät toimintaperiaatteet

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 32

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

LIIKETOIMINTAMALLI, ARVOKETJU JA STRATEGIA
Kemira tuottaa vastuullisia kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille
kolmella liiketoiminta-alueella: EMEA-alueella, APAC-alueella ja Americas-alueella. Kemiralla
on toimintaa 37 maassa, ja sillä oli 58 tuotantolaitosta vuoden 2025 lopussa. Kemiralla on uusi
toimintamalli, joka otettiin käyttöön vuoden 2025 alusta. Uuden toimintamallin mukaisesti
Kemiralla on kolme liiketoimintayksikköä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja
Fiber Essentials. Uusi toimintamalli lisää asiakaslähtöisyyttä sekä nopeutta ja ketteryyttä.
Water Solutions -liiketoimintayksikkö tuottaa kemikaaliratkaisuja kunnalliseen ja teolliseen
vedenkäsittelyyn sekä juomaveteen että jätevedenkäsittelyyn liittyen. Kemiran
vedenkäsittelyn tuotevalikoima koostuu pääasiassa saostuskemikaaleista ja polymeereistä,
jotka ovat ratkaisevassa asemassa, kun käsitellään yhteiskunnan suuria vesimääriä,
poistetaan epäpuhtauksia vedestä ja mahdollistetaan se, että Kemiran asiakkaiden
tuotantolaitokset voivat toimia resurssitehokkaasti. Packaging & Hygiene Solutions
-liiketoimintayksikkö keskittyy innovatiivisiin ja kestäviin kuitupohjaisiin ratkaisuihin, jotka
auttavat asiakkaita siirtymään kohti kiertotaloutta korvaamalla muovin kuidulla. Kemira
kehittää tiiviissä yhteistyössä asiakkaidensa kanssa jatkuvasti uusia ratkaisuja, jotka täyttävät
vaatimukset lujuuden, jäykkyyden, painon ja kokonaislaadun osalta. Elintarvikkeiden ja muiden
herkkien tuotteiden pakkaamiseen suunnattujen kartonkilajien on täytettävä tiukat hygienia-
ja puhtausvaatimukset. Fiber Essentials -liiketoimintayksikkö auttaa ainutlaatuisen
kemikaaliosaamisensa avulla sellunvalmistajia innovoimaan ja tehostamaan toimintaansa
sekä parantamaan lopputuotteiden ominaisuuksia ja laatua. Liiketoimintayksikkö kehittää ja
kaupallistaa uusia tuotekonsepteja vastatakseen asiakkaiden tarpeisiin, ja sillä on johtava
selluprosessien tuote- ja palveluvalikoima.
Lisätietoja Kemiran liiketoimintayksiköiden ja alueiden taloudellisesta kehityksestä
(ESRS2 SMB-1, 40 b), c)), toiminnan muutoksista ja henkilöstön määrästä maantieteellisen
alueen mukaan (ESRS2 SMB-1, 40 a) i–iii) on tilinpäätöksessä (Hallituksen toimintakertomus,
Taloudellinen tulos 2025 ja Liiketoimintayksiköt, liitteissä 2.1 Segmenttitiedot,
2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut sekä 3.6 Liiketoimintojen yhdistäminen).
Kannattava kestävä kasvu on Kemiran strateginen tavoite. Kestävä kehitys on integroitu
Kemiran strategiaan ja pitkän aikavälin menestykseen, sillä Kemiran asiakkaat vaativat yhä
enemmän kestäviä ratkaisuja. Kemira tarjoaa asiakkailleen ratkaisuja, jotka auttavat heitä
käsittelemään, käyttämään uudelleen ja kierrättämään vettä, poistamaan fossiiliset
polttoaineet arvoketjuistaan, mahdollistamaan kiertotalousratkaisuja ja parantamaan
toimintojensa resurssitehokkuutta. Vuonna 2025 Kemiran kemikaalien avulla käsiteltiin,
käytettiin uudelleen ja kierrätettiin 21 miljardia m 3 vettä. Vuonna 2025 Kemiran liikevaihdosta
64 % tuli asiakkaiden resurssitehokkuutta, esimerkiksi energia- ja vesitehokkuutta ja
jätetuotannon vähentämistä, parantavista tuotteista. Kemiran asiakkaat keskittyvät yhä
enemmän uusiutuviin materiaaleihin ja tuotteidensa käyttöiän päättymistä koskeviin
ominaisuuksiin, kuten kierrätettävyyteen ja biohajoavuuteen. Näin ollen uusiutuvat ratkaisut
ovat edelleen yksi Kemiran strategisista painopistealueista. Kemiran uusiutuvien ratkaisujen
strategiaa käsitellään tarkemmin vuosikatsauksessa. Kemiran tavoittelee 500 miljoonan euron
liikevaihtoa uusiutuvista ratkaisuista vuoden 2030 loppuun mennessä.
Yksi Kemiran strategian keskeisistä tavoitteista on olla johtava vastuullisia kemikaaliratkaisuja
runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille valmistava yhtiö. Tavoite saavutetaan
kehittämällä tuotevalikoimaa, keskittymällä entistä enemmän vedenkäsittelyyn ja
parantamalla sitä, miten Kemira itse käyttää uusiutuvia ja kierrätettyjä raaka-aineita. Kemira
jatkaa innovaatioiden kehittämistä ja hakee uutta kasvua kestävistä tuotteista ja markkinoista
sekä parantaa samalla jatkuvasti omia prosessejaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 33

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemiran arvoketju
Kemiran raaka-aineiden toimitusketju on maailmanlaajuinen. Kemiran tuotteet ovat
riippuvaisia jalostetuista mineraali- ja fossiiliraaka-aineista sekä uusiutuvista ja kierrätetyistä
jalostetuista raaka-aineista. Kemiran asema arvoketjussa on primaarikemikaalien
hyödyntäminen ja niiden jalostaminen erikoiskemikaaleiksi.
Kemiran kaikkien liiketoimintayksiköiden, eli Water Solutions-, Packaging & Hygiene Solutions-
ja Fiber Essentials -liiketoimintayksiköiden tarjooma keskittyy seuraaviin alueisiin:
• laaja valikoima innovatiivisia ratkaisuja, joilla voidaan tehostaa
vedenkäsittelyprosessin kaikkia vaiheita niin, että veden laatuun liittyvät tavoitteet
saavutetaan turvallisesti ja jatkuvasti tiukentuvia määräyksiä noudatetaan
• tuotteita ja palveluita, jotka parantavat asiakkaiden prosessitehokkuutta ja
vähentävät energian, veden ja primaariraaka-aineiden kulutusta
• uusia uusiutuvaan hiileen perustuvia kemiallisia konsepteja, jotka erottavat
materiaaleja fossiilisista arvoketjuista ja pienentävät asiakkaiden hiilijalanjälkeä
tuotteen käyttöiän lopussa
• kemiallisia konsepteja, jotka parantavat lopputuotteiden laatua
• digitaalisia palveluita asiakkaiden prosessien optimoimiseen
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Kemira tarkastelee säännöllisesti sidosryhmiensä odotuksia ja mahdollisia huolenaiheita.
Sidosryhmävuorovaikutuksen toimia ovat muun muassa tietojen jakaminen, aktiivinen
vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä toimista saatu palaute ja
tieto on sisällytetty Kemiran toiminnan kehittämiseen ja päätöksentekoon. Sidosryhmiltä
saatu palaute otetaan huomioon, kun laaditaan yhtiön strategiaa. Sidosryhmien näkemyksiä
hyödynnettiin olennaisuusarvioinnissa. Tämä esitellään tarkemmin seuraavassa Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Vuonna 2025 Kemira toteutti Meaningful
stakeholder engagement in the value chain -tutkimuksen (Merkityksellinen vuorovaikutus
arvoketjun sidosryhmien kanssa), jonka tavoitteena oli kehittää Kemiran vuoropuhelua
merkittävien sidosryhmien kanssa ja kiinnittää erityistä huomiota yhteydenpitoon vaikutusten
kohteena olevien sidosryhmien kanssa.
KEMIRAN ARVOKETJU
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 34

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

SIDOSRYHMÄVUOROVAIKUTUS

Sidosryhmät | Vuorovaikutuksen tarkoitus | Miten vuorovaikutus on järjestetty | Toimintaan, liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyvät tulokset ja vaikutukset
Oma työvoima | • Suora vaikutus arvonmuodostukseen sekä operatiiviseen ja kestävyyssuoritukseen • Vaikutus kestävään työympäristöön ja työoloihin (työterveys ja turvallisuus) • Työ- ja ihmisoikeudet • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus (DEI) | • Suorituskyvyn johtaminen – henkilökohtaiset kehityskeskustelut • Yhteistyö työntekijöiden edustajien kanssa • Ethics and Compliance -ilmoituskanava ja eettisyyskoulutukset • Paikalliset hyvinvointiohjelmat • Kyselyt ja työpaikka-arvioinnit | • Strategiaviestintä • Suorituskyvyn ja osaamisen kehittäminen • Palkitseminen ja tunnustukset • Johtotason viestintä • Maailmanlaajuiset aloitteet ja kampanjat • Sertifioitu johtamisjärjestelmä ja sisäisten toimintaperiaatteiden päivitykset
Osakkeen- omistajat ja luotonantajat | • Arvonmuodostus osinkojen ja korkomaksujen avulla • Sijoitetun pääoman tuottoon, hyviin hallinto- ja ohjauskäytäntöihin sekä kestävyystoimintaan (ilmastonmuutosten hillitseminen ja päästöjen vähentäminen koko arvoketjussa) liittyvät odotukset • Ihmisoikeudet ja monimuotoisuus • Vastuullisten sijoittajien houkutteleminen • Läpinäkyvyyden lisääminen | • Lainsäädäntöön perustuva talousviestintä: talousraportointi ja pörssiviestintä • Roadshow't, puhelinkonferenssit ja henkilökohtaiset tapaamiset • ESG-luokitukset ja olennaisuusarviointi • Pääomamarkkinapäivät • Yhtiökokous | • Läpinäkyvä ja säännöllinen raportointi ja varmennettu tietojen julkistaminen • Osallistuminen CDP Climate Change- ja CDP Water Security -kyselyihin • Vastaaminen luokitusyhtiö- ja sijoittajakyselyihin • ESG-luokituksen kehityssuunnitelmat • Viestintä kestävyyskäytännöistä
Asiakkaat | • Liikevaihdon luominen • Kestävien ratkaisujen tarjoaminen • Asiakkaiden auttaminen tavoitteiden saavuttamisessa • Luottamuksen rakentaminen | • Suorat asiakasyhteydet ja asiakaskyselyt • Asiakaswebinaarit, -tapahtumat ja -uutiskirjeet • Liikekumppaneiden due diligence -prosessi • Olennaisuusarviointi ja kestävyysarvioinnit | • Kestävä tuotekehitys ja kestävyyteen liittyvät suoritustiedot, kuten tuotteiden hiilijalanjäljet sekä tuote- ja prosessisertifioinnit • Asiakastyytyväisyys (Net Promoter Score)
Toimittajat | • Toimittajien kestävyystoiminnan vaikutus Kemiran liiketoimintaan – arvoketjumme hiilidioksidipäästöjen vähentäminen • Vastuullisen hankinnan ja kestävän arvoketjun edistäminen – raaka- aineiden hiilijalanjälkien arviointi ja päästöjen vähentämistä koskeva etenemissuunnitelma (ilmastonmuutos, biologinen monimuotoisuus, kiertotalous) • Liiketapaperiaatteiden noudattaminen • Työntekijöiden ihmis- ja työelämäoikeuksien suojelu | • Aktiivinen vuoropuhelu toimittajien kanssa • Toimittajien suoritusarviot • Toimittajien due diligence -prosessi • Olennaisuusarviointi • Ethics and Compliance -ilmoituskanava | • Toimittajien kestävyysarvioinnit ja -tarkastukset • Kestävien raaka-aineiden hankinta • Toimittajien sitoutuminen liikekumppanien liiketapaperiaatteisiin • Toimittajien kehityssuunnitelmat • Yhdenmukaistettu terveyden ja turvallisuuden hallintajärjestelmä yhtiön omille ja palveluntarjoajien työntekijöille
Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt | • Arvonmuodostaminen veromaksuilla, koulutuksella ja työpaikoilla • Turvallisuuden ja ympäristönsuojelun taso • Luottamuksen luominen ja yhteisön tuki • Yhteisön huolenaiheisiin, kysymyksiin ja palautteeseen puuttuminen | • Vuoropuhelu ja yhteistyö yhteisön huolenaiheisiin puuttumiseksi | • EHSQ-riskienarvioinnit • Avoin vuoropuhelu yhteisöjen kanssa • Paikallisten hankkeiden tukeminen
Valvovat viranomaiset | • Kyky vaikuttaa poliittisiin päätöksiin, jotka koskevat toimintaamme ja liiketoimintaamme vaikuttavaa lainsäädäntöä • Lainsäädännön noudattamisen varmistaminen • Kestävän toimien edistäminen • Ilmastoon liittyvien siirtymäriskien ja -mahdollisuuksien huomioiminen | • Aihekohtainen vuoropuhelu valvovien viranomaisten kanssa • Julkisiin kuulemisiin vastaaminen ja kyselyt • Kahdenväliset kokoukset • Ethics and Compliance -ilmoituskanava • Olennaisuusarviointi | • Vuoropuhelu EU:n direktiiviehdotuksista • Liiketoimintamallin ja strategian yhdenmukaistaminen • Arvonmuodostus ja vaatimustenmukaisuuteen liittyvien riskien lieventäminen • Resurssitehokas arvoketju
Toimiala- järjestöt | • Kestävyyteen liittyvien alan standardien kehittäminen • Mahdollistetaan toimialan osallistuminen poliittisten päättäjien toimintaan • Arvoketjun työntekijöiden edustajien näkemysten ymmärtäminen | • Teollisuusalan ammattiyhdistysten jäsenyys • Yhteisaloitteet ja -ohjelmat • Panostaminen strategisiin suuntiin • Työpajat ja tiedon jakaminen • Kahdenväliset tapaamiset | • European Chemical Industry Council (CEFIC) -yhdistyksen toimintaan osallistuminen • Kemianteollisuus ry:n toimintaan osallistuminen • Kestävyyskäytäntöjen ja -mittausstandardien yhdenmukaistaminen • Arvoketjun työntekijäaloitteiden suunnittelu

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 35

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET
Kestävyys on sisällytetty kaikkiin toimintoihin, myös strategiaan ja riskienhallintaan. Tämä on
ratkaisevan tärkeää riskienhallinnan näkökulmasta, sillä näin Kemira voi lieventää riskejä ja
varmistaa pitkän aikavälin resilienssiä. Erillisen olennaisuusarvioinnin avulla yhtiö voi
priorisoida tärkeimmät riskit vuosittaisen raportointiprosessin aikana. Kemira arvioi ja
käsittelee toimintojensa ja liikesuhteidensa ympäristöön ja hallintoon liittyviä sekä
yhteiskunnallisia olennaisia vaikutuksia järjestelmällisten toimintatapojensa avulla. Kemiran
kestävyystyö perustuu jokapäiväisiin vastuullisiin käytäntöihin kaikessa toiminnassa.
Kestävyyden painopistealueet perustuvat liiketoimintamallin olennaisimpiin vaikutuksiin sekä
Kemiran asiakkaiden, sijoittajien ja muiden sidosryhmien kasvaviin odotuksiin ja yhtiön
sitoutumiseen Kemiran liiketapaperiaatteisiin ja kansainvälisiin kestävyysperiaatteisiin.
Olennaisuusarviointitulosten perusteella Kemiran kestävyyteen liittyvät painopisteet
keskittyvät olennaisimpiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin. Olennaisuusarvioinnissa
otetaan huomioon ulkoisten ja sisäisten sidosryhmien odotukset, käsitellään koko arvoketjua
alkupäästä loppupäähän ja tarkastellaan vaihtelevia ajanjaksoja lyhyestä ja pitkään aikaväliin.
Kaksinkertainen olennaisuusarviointi
Olennaisuusarviointi perustui Kemiran strategisiin painopisteisiin ja johdon näkemykseen
Kemiran tärkeimmistä kestävyysseikoista. Kemiran kestävyyteen liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet tunnistettiin ja priorisoitiin olennaisuusarvioinnissa. Kemiran
olennaisuusarviointi perustui Kemiran vuosittaiseen riskienhallintaprosessiin ja aiempien
vuosien olennaisuusarviointituloksiin. Se kattoi Kemiran koko arvoketjun, mukaan lukien
yhtiön omat toiminnot sekä arvoketjun alku- ja loppupään toiminnot.
Olennaisuusarvioinnissa noudatettiin eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien yleisiä
tiedonantovaatimuksia. Sekä vaikutusten että taloudellisen olennaisuuden arvioinnin
olennaisuuspisteytys yhdistettiin Kemiran olemassa olevaan sisäiseen riskienhallinnan
asteikkoon.
Kemiran olennaisuusarviointi toteutettiin monialaisesti, ja se kattoi Kemiran kaikki kriittiset
toiminnot ja sidosryhmät. Siinä yhdistyivät sekä talous- että kestävyysnäkökulmat. Kaikki
liiketoimintayksiköt olivat edustettuina koko arvioinnin ajan. Kemiran ylemmän johdon ja
lukuisten sisäisten asiantuntijoiden kattava lähestymistapa ja sitoutuminen varmistivat, että
olennaisuusarvioinnissa otettiin huomioon erittäin huomattavat riskitekijät. Kaikki osallistujat
kiinnittivät huomiota yhtiön vaikutuksiin ympäristöön, yhteiskuntaan, työntekijöihin ja muihin
sidosryhmiin sekä yhtiön kestävyysseikkoihin liittyvän liiketoiminnan laadullisiin ja
taloudellisiin riskeihin ja mahdollisuuksiin.
Kemira määritteli kuusi vaihetta olennaisuusarvioinnin tekemiseen. Prosessi alkoi
hahmottelemalla vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka Kemiran sidosryhmät ja johto
lopulta vahvistivat. Olennaisuusarvioinnin vaiheet olivat seuraavat:
1. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien rajaaminen
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen aloitettiin tarkastelemalla
kattavasti Kemiran sisäisiä asiakirjoja. Asiakirjojen tarkastelua täydennettiin
vertailututkimuksella teollisuudenalan tyypillisistä vaikutuksista, riskeistä ja
mahdollisuuksista.
2. Sidosryhmien osallistuminen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseen
Kemiran organisaatiosta valittiin keskeisiä ylemmän johdon edustajia ja asiantuntijoita
haastatteluita varten. Sidosryhmähaastatteluissa oli mukana myös Kemiran asiakkaita ja
sijoittajia. Kahden ensimmäisen vaiheen tavoitteena oli muodostaa luettelo mahdollisista
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista lisäarviointia varten.
3. Tunnistettujen yksittäisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi
Kerätyn aineiston perusteella vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia tarkasteltiin ja
pisteytettiin sisäisissä työpajoissa. Vaikutusten olennaisuus pisteytettiin vakavuuden ja
todennäköisyyden perusteella. Sekä myönteiset että kielteiset vaikutukset pisteytettiin.
Taloudellinen olennaisuus pisteytettiin sekä mahdollisten vaikutusten laajuuden että niiden
todennäköisyyden perusteella. Huomioon otettiin niin riskit kuin mahdollisuudet.
Työpajojen tuloksena saatiin aikaan kattava olennaisuusarviointi, joka kattaa ympäristöön,
yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
4. Olennaisuusarvioinnin tarkistaminen
Olennaisuusarviointi tarkistettiin ja validoitiin vuoden 2025 prosessin aikana.
Viimeisimmässä tarkistuksessa ei tehty suuria muutoksia olennaisuuden soveltamisalaan
verrattuna edellisen raportointivuoden ilmoitettuihin tuloksiin. Vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia muokattiin ja muotoiltiin uudelleen jonkin verran.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 36

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

5. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien priorisointi
Olennaisuus on kaksiulotteinen, ja priorisoinnissa otetaan huomioon sekä vaikutuksen
olennaisuus että taloudellinen olennaisuus. Kestävyyteen liittyvien asioiden priorisointi
määräytyy vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnin alkuperäisen pisteytyksen ja
asetetun rajan perusteella.
6. Johdon tarkastelu ja validointi
Olennaiset Kemiran toimielimet, johtoryhmä ja tarkastusvaliokunta tarkastelivat ja
validoivat olennaisuusarvioinnin ja rajan.
Olennaisuusarvioinnin perusteella tunnistettiin myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
ympäristöön, sosiaalisiin asioihin ja hyvään hallintotapaan liittyviin aiheisiin sekä kestävyyteen
liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia, jotka ovat taloudellisesti olennaisia. Olennaisuusarvioinnin
tulokset on tiivistetty arviointiasteikkoon. Kemiran merkittävimpiä kestävyyteen liittyviä
aiheita raportointijaksolla olivat Vesivarat ja meren luonnonvarat, Ilmastonmuutos sekä
Resurssien käyttö ja kiertotalous. Tulokset ovat Kemiran strategian ja odotettavissa olevien
tulevaisuuden skenaarioiden mukaisia. Olennaisuusarviointi tehtiin osa-aihetasolla, mutta
osaosa-aiheet otettiin huomioon osana prosessia. Osa-aiheiden taloudellinen olennaisuus
luokiteltiin kohtalaiseksi, korkeaksi tai erittäin korkeaksi ja vaikutuksen olennaisuus luokiteltiin
mahdolliseksi, todennäköiseksi tai erittäin todennäköiseksi. Osa standardiaiheista on
laajemmin esillä Kestävyysraportissa, koska joidenkin aiheiden kohdalla kaikki osa-aiheet
määriteltiin olennaisiksi olennaisuusarvioinnin perusteella kuten Olennaiset kestävyysaiheet -
taulukossa esitetään. Kaksi sosiaalista standardiaihetta, Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
ja Kuluttajat ja loppukäyttäjät, jätettiin pois arvioinnista. Tämä korostaa Kemiran asemaa
arvoketjussa sekä Kemiran liiketoimintamallia.
Olennaisuusarviointi on dynaaminen prosessi, ja muutokset toiminnassa vaikuttavat siihen.
Arviointi tarkistetaan vähintään vuosittain. Kemiran riskienhallintaprosessia kehitettiin vuonna
2025. Tavoitteena oli parantaa kestävyyteen liittyvien vaikutusten ja riskien hallinnan laatua ja
tarkkuutta. Kemiran strategian ja riskienhallintaprosessien yhdenmukaistaminen
olennaisuusarvioinnin kanssa valmistuu vuoden 2026 aikana.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointiasteikko

Vaikutuksen olennaisuus | Erittäin todennäköinen |  |  |  | Ilmaston- muutos (E1) | Vesivarat ja merten luonnonvarat (E3) Resurssien käyttö ja kiertotalous (E5)
Todennäköinen |  | Biologinen monimuotoi- suus & ekosysteemit (E4) | Oma työvoima (S1) Arvoketjun työntekijät (S2) | Pilaantuminen (E2)
Mahdollinen |  |  |  | Liike- toiminnan harjoittaminen (G1) |
Epätoden- näköinen | Epäolennaiset aiheet: Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt (S3) Kuluttajat ja loppukäyttäjät (S4) |  |  |
Erittäin epätoden- näköinen |  |  |
| Erittäin matala | Matala | Kohtalainen | Korkea | Erittäin korkea
Taloudellinen olennaisuus

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 37

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tulokset

| Sijainti arvoketjussa |  |  | Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien määrä
|  | Olennaiset vaikutukset | Taloudellinen olennaisuus
Standardi | Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet | Alkupää | Omat toiminnot | Loppupää | Tunnistetut | Olennaiset
Ympäristö | E1 Ilmastonmuutos |  |  |  |  |  | 30 | 6
Energia |  | ● | ↘ | ● ● | ▲ |  | 3
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | ● |  |  | ▲ |  | 1
Ilmastonmuutoksen hillintä | ↗ | ● | ↘ | ● ● | ■▲ |  | 2
E2 Pilaantuminen |  |  |  |  |  | 19 | 4
Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen | ↗ | ● |  | ● | ▲ |  | 3
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet | ↗ | ● | ↘ | ○ |  |  | 1
E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat |  |  |  |  |  | 18 | 6
Vesi | ↗ | ● | ↘ | ● ● | ■▲ |  | 6
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit |  |  |  |  |  | 16 | 2
Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät | ↗ |  | ↘ | ● ● |  |  | 2
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |  |  |  |  |  | 28 | 6
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö | ↗ | ● | ↘ | ● ● | ■ |  | 3
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset |  | ● | ↘ | ● | ■ |  | 2
Jäte | ↗ | ● | ↘ | ● |  |  | 1
Sosiaalinen | S1 Oma työvoima |  |  |  |  |  | 28 | 7
Työolot |  | ● |  | ● ● | ■ |  | 3
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille |  | ● |  | ○ | ▲ |  | 3
Muut työhön liittyvät oikeudet |  | ● |  | ○ |  |  | 1
S2 Arvoketjun työntekijät |  |  |  |  |  | 15 | 4
Työolot | ↗ |  |  | ● ○ |  |  | 3
Muut työhön liittyvät oikeudet | ↗ |  |  | ○ |  |  | 1
Hallintotapa | G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |  |  |  |  |  | 30 | 7
Yrityskulttuuri |  | ● | ↘ | ● ○ | ■▲ |  | 5
Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta |  | ● |  |  | ■ |  | 1
Korruptio ja lahjonta | ↗ | ● | ↘ | ○ |  |  | 1
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 38

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Olennaisten kestävyysaiheisiin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen
Kemiran liiketoimintamalli, strategia, toimintaperiaatteet ja työskentelytavat otettiin
huomioon, kun tunnistettiin ympäristöön, sosiaalisiin asioihin ja hyvään hallintotapaan liittyviä
olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Olennaisuusarvioinnin perusteella
tunnistettiin kokonaisuudessaan 212 myönteistä ja kielteistä vaikutusta, riskiä ja
mahdollisuutta, joista 42 ovat olennaisia. Ilmastonmuutokseen ja Resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia muokattiin, jotta olisi
ymmärrettävämpää, mikä on olennaista näihin aiheisiin liittyen Kemiran kannalta.
Ympäristötiedot
Kemiran konsernitason omien toimintojen merkittävät ympäristönäkökohdat ja -vaikutukset
tunnistetaan vuosittain kerättyjen ympäristötietojen perusteella. Tuotantolaitoskohtaisesti
merkittävien ympäristövaikutusten, -riskien ja -mahdollisuuksien tunnistaminen sisällytetään
Kemiran EHSQ-arviointimenettelyyn perustuvaan EHSQ-riskienarviointiprosessiin
(Environment, Health, Safety and Quality; ympäristö, terveys, turvallisuus ja laatu). Vaikutusten
kohteena olevat yhteisöt sisällytetään tuotantolaitostason riskienarviointeihin huomioon
otettavana sidosryhmänä. Kemiran EHSQ Governance -toiminto päivittää ja tarkastaa
tuotantolaitoskohtaisia EHSQ-riskienarviointeja säännöllisesti. Tarkastuksia tekevät myös
ulkopuoliset akkreditoidut ISO 14001 -tarkastajat. Tulokset raportoidaan Kemiran
kestävyysraportointijärjestelmässä.
Ympäristövaikutuksia ja -riskejä arvioidaan aluksi osana tuotantolaitosten
ympäristölupaprosessia ja Ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA) niissä
tuotantolaitoksissa, joissa arviointi on tarpeen. Vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen
kuuleminen on osa sekä ympäristölupaprosessia että ympäristövaikutusten
arviointimenettelyä. Ympäristölupaan liittyvien vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen
jäsenillä on mahdollisuus valittaa luvasta, ja YVA-prosessiin kuuluu vaikutusten kohteena
olevien yhteisöjen julkinen kuuleminen. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tuotantolaitoskohtaisen arvioinnin tuloksia on tarkasteltu korkeammalla tasolla tehtävässä
riskienarvioinnissa, johon kuuluvat Global Environmental Impacts and Aspects -arviointi,
riskienhallintaprosessi ja olennaisuusarviointi.
Ilmastonmuutos aiheisiin liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
sekä riskejä ja mahdollisuuksia. Olennaisuusarvioinnin ja Kemiran ilmastoriskiskenaarioiden
lisäksi Kemira on kehittänyt ilmastoriskimatriisin, jolla arvioidaan näiden ilmastoon liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien olennaisuutta ja luodaan riskienarviointimenetelmä.
Olennaisuusarvioinnissa tunnistettiin erilaisia ilmastoon liittyviä vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia, mukaan lukien siirtymäriskejä ja fyysisiä riskejä sekä mahdollisuuksia
tehokkuuden parantamiseen, uusien teknologioiden käyttöön ottamiseen ja uusille
markkinoille pääsemiseen kestävien innovaatioiden avulla.
Liiketoiminnan näkökulmasta Kemiran portfolion merkittävin ilmastoriski liittyy
energiaintensiiviseen tuotantotoimintaan. Mahdolliset lainsäädännölliset rajoitukset,
kysynnän ja tarjonnan vaihtelut, energian hintojen vaihtelut ja uusiutuvan energian
turvaamisen haasteet voivat vaikuttaa näihin toimintoihin. Vaikka Kemira on ottanut käyttöön
useita lieventämistoimia näiden riskien torjumiseksi, lisätutkimuksia ja -parannuksia tarvitaan
edelleen. Kemira on sitoutunut kehittämään edelleen menetelmiään, jotta se voi ottaa
paremmin huomioon altistumisen ilmastoriskeille ja tutkia muita keinoja ilmastonmuutokseen
liittyvien näkökohtien sisällyttämiseksi olemassa oleviin prosesseihin. Tällä pyritään
vähentämään epävarmuustekijöitä ja parantamaan ilmastohaasteisiin liittyvää resilienssiä.
Ilmastoon liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallintaa on kuvailtu tarkemmin
E1 Ilmastonmuutos -osion Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
ja hallinta -kappaleessa.
Olennaisuusarvion perusteella tunnistettiin ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyviä
tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia ja riskejä sekä huolta aiheuttaviin tai erityistä huolta
aiheuttaviin aineisiin liittyviä mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Olennaisiksi näkökohdiksi
tunnistettiin mahdollisten vuotojen ja vahingossa tapahtuvien kemikaalipäästöjen aiheuttama
pilaantuminen sekä maaperään tai päättyneeseen toimintaan liittyvät tosiasialliset ja
mahdolliset ympäristövastuut. Olennaiseksi näkökohdaksi ei tunnistettu tuotantolaitosten
tavalliseen toimintaan liittyvää ilmaan joutuvien päästöjen ja jätevesien aiheuttamaa ilman ja
veden pilaantumista. Huolta tai erityistä huolta aiheuttavilla aineilla voi olla kielteisiä
vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön.
Veteen liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, mahdollisuuksia
ja riskejä. Omien toimintojen korkea vedenkulutus tunnistettiin olennaiseksi vaikutukseksi.
Merten luonnonvaroja ei pidetä Kemiran kannalta olennaisena aiheena. Riippuvuus merten
luonnonvaroista rajoittuu siihen, että merivettä käytetään jäähdytysvetenä yhdessä
tuotantolaitoksessa, jossa on yksisuuntainen jäähdytysvesijärjestelmä, ja siihen, että
kahdessa tuotantolaitoksessa mereen johdetaan vähäinen määrä prosessivettä, jolla ei ole
käsittelyvaatimuksia, kuten jäähdytystornin paineenpurussa käytetty vesi.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 39

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Ulkoisen kumppanin kanssa tehdyn biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja riippuvuuksia
koskevan sisäisen tutkimuksen perusteella korkea vedenkulutus ja jätevesipäästöt
tunnistettiin olennaiseksi kielteiseksi vaikutukseksi osana arvoketjun alku- ja loppupäätä.
Tutkimuksen perusteella on laadittu etenemissuunnitelmia, ja Kemira raportoi tarkemmin
olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisesta ja arvioinnista tulevina
vuosina.
Sijaintiin perustuvien vesistressiä ja veden niukkuutta koskevien tietojen ja
tuotantolaitoskohtaisten EHSQ-arviointien tulosten perusteella valitaan tuotantolaitoksia,
joihin liittyy mahdollisia riskejä, yksityiskohtaisempaa vesiriskien arviointia varten. Arvioinnissa
tehdään haastatteluja tuotantolaitoksissa sekä arvioidaan toiminnallisia riskejä WWF Water
Risk Filter -työkalun avulla. Vesistressiin ja veden niukkuuteen liittyviä tuotantolaitoskohtaisia
merkittäviä makean veden käyttö- ja kulutusriskejä ei tunnistettu 3–6 vuoden aikavälille.
EHSQ Governance -toiminto arvioi yhtiön omien toimintojen vesistressiin ja veden niukkuuteen
liittyviä riskejä vuosittain. Maailman luonnonvarainstituutin (World Resources Institute, WRI)
Aqueduct-työkalun avulla tunnistetaan tuotantolaitoksia vesistressistä kärsivillä alueilla ja
World Wide Foundation -järjestön WWF Water Risk Filter -työkalulla tunnistetaan veden
niukkuuteen liittyviä riskejä erilaisissa tulevaisuuden skenaarioissa. Suurin osa Kemiran
vedenkulutuksesta tapahtuu tuotantolaitoksissa, jotka eivät sijaitse vesistressistä kärsivillä
alueilla. Kemiralla on 12 tuotantolaitosta (21 % tuotantolaitoksista), jotka sijaitsevat
vesistressistä kärsivillä alueilla. ”Huomattavasta” tai ”erittäin huomattavasta” vesistressistä
kärsivillä alueilla yli 40 % käytettävissä olevasta vedestä on teollisuuden, kotitalouksien ja
maatalouden käytössä.
Arvoketjun alku- ja loppupäästä tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
liittyen Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemi -osion Biologisen monimuotoisuuden
vähenemisen suoriin vaikutustekijöihin. Kemira ei tunnistanut tosiasiallisia tai mahdollisia
olennaisia vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin liittyen omissa tuotantolaitoksissaan. Olennaisia kielteisiä vaikutuksia ei
myöskään tunnistettu maaympäristön tilan heikkenemiseen, aavikoitumiseen tai maaperän
sulkemiseen liittyen.
Koko arvoketjussa tunnistettiin mahdollisia ja tosiasiallisia olennaisia vaikutuksia ja
mahdollisuuksia liittyen resurssien käyttöön ja jätteeseen. Olennaisuusarvioinnin tärkeimmät
tietolähteet resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyen olivat teollisuudenalan
tulevaisuuden etenemissuunnitelmiin liittyvät tutkimukset, kemianteollisuuden
kestävyysasioiden johtajien vertailuanalyysit sekä sisäiset ja ulkoiset sidosryhmähaastattelut.
Olennaisuusarvioinnin sidosryhmät valittiin sidosryhmäanalyysin perusteella. Valinnassa
keskityttiin vaikutusvaltaisimpiin sidosryhmiin resurssien käytön ja kiertotalouden
näkökulmasta katsottuna. Kemira suunnittelee kuulevansa tulevina vuosina laajempaa
sidosryhmäjoukkoa täydentääkseen olennaisuusarviointia esimerkiksi vaikutusten kohteena
olevien yhteisöjen näkemyksillä.
Sosiaaliset tiedot
Omaan työvoimaan liittyen tunnistettiin mahdollisia ja tosiasiallisia olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia ja arvoketjun työntekijöihin liittyen tunnistettiin tosiasiallisia ja
mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Sosiaalisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
analyysi perustui sisäisiin haastatteluihin ja aineistoihin sekä Kemiran viimeisimpään
ihmisoikeusvaikutusten arviointikehykseen, joka luotiin yhteistyössä ulkoisen kumppanin
kanssa. Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin metodologia perustui yritystoimintaa ja
ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin sekä Taloudellisen yhteistyön ja
kehityksen järjestön (OECD) due diligence -ohjeistukseen.
Tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sisällytettiin osaksi kattavampaa
analyysia (Ihmisoikeuksien due diligence -riskienarviointi), joka tehtiin yhdessä Kemiran
keskeisten aiheen asiantuntijoiden kanssa. Analyysi perustui sidosryhmien tunnistamiseen ja
arviointiin sekä Kemiran liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyvien huomattavien
riskitekijöiden huomioimiseen. Arvioinnin mukaan merkittävimpiä huomattavia riskitekijöitä
ovat arvoketjun niiden eri työntekijäryhmien työn luonne, jotka ovat todennäköisesti
vaikutusten kohteena, maantieteellinen sijainti ja kemialliset ominaisuudet sekä niiden
käyttömäärät. Jokaisen työntekijäryhmän keskuudesta tunnistettiin myös erityisen
haavoittuvia työntekijöitä. Tunnistaminen tehtiin arvioimalla työn mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia verrattuna työn luonteeseen ja ympäristöön, jossa työtä tehdään.
Hallintotapatiedot
Yhtiön toimintaan liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä vaikutuksia ja mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, poliittiseen vuorovaikutukseen ja
lobbaustoimintaan liittyen tunnistettiin mahdollisuuksia ja korruptioon ja lahjontaan liittyen
tunnistettiin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Näiden aiheiden olennaisuusarviointia
tehtäessä otettiin huomioon seuraavat kriteerit: toimiala, toiminnan luonne, toiminnan
maantieteellinen laajuus ja liiketoimien tyypillinen rakenne.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 40

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

ESRS-sisältöluettelo

ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu |  | ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu
Yleiset tiedot |  | E2 Pilaantuminen
ESRS 2 | BP-1 | Kestävyysraportin yleiset laatimisperusteet | 26 |  | ESRS E2 | E2-1 | Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 60
ESRS 2 | BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 26 |  | ESRS E2 | E2-2 | Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit | 61
ESRS 2 | GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 27 |  | ESRS E2 | E2-3 | Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet | 61
ESRS 2 | GOV-2 | Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja |  |  | ESRS E2 | E2-4 | Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen | 62
|  | niiden käsittelemät kestävyysseikat | 26 |  | ESRS E2 | E2-5 | Huolta aiheuttavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet | 63
ESRS 2 | GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 26 |  | E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
ESRS 2 | GOV-4 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 26 |  | ESRS E3 | E3-1 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet | 66
ESRS 2 | GOV-5 | Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 30 |  | ESRS E3 | E3-2 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimet ja resurssit | 67
ESRS 2 | SBM-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 31 |  | ESRS E3 | E3-3 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tavoitteet | 66
ESRS 2 | SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 34 |  | ESRS E3 | E3-4 | Vedenkulutus | 70
ESRS 2 | SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  | E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemi
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 35 |  | ESRS E4 | E4-1 | Siirtymäsuunnitelma sekä biologisen monimuotoisuuden ja |
ESRS 2 | IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien |  |  |  |  | ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa | 71
|  | tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 35 |  | ESRS 2 | SBM3-E4 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |
ESRS 2 | IRO-2 | Yrityksen kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien |  |  |  |  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 71
|  | tiedonantovaatimukset | 40 |  | ESRS E4 | E4-2 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät |
Ympäristötiedot |  |  |  | toimintaperiaatteet | 72
ESRS E |  | Asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaiset tiedot (EU Taksonomia) | 42 |  | ESRS E4 | E4-3 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimet |
E1 Ilmastonmuutos |  |  |  | ja resurssit | 73
ESRS E1 | E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 45 |  | ESRS E4 | E4-4 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät |
ESRS 2 | SBM3-E1 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  |  |  | tavoitteet | 73
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 45 |  | ESRS E4 | E4-5 | Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin |
ESRS E1 | E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 48 |  |  |  | muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit | 73
ESRS E1 | E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 50 |  | E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
ESRS E1 | E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 49 |  | ESRS E5 | E5-1 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 75
ESRS E1 | E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 55 |  | ESRS E5 | E5-2 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 77
ESRS E1 | E1-6 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja |  |  | ESRS E5 | E5-3 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 76
|  | kokonaispäästöt | 55 |  | ESRS E5 | E5-4 | Resurssien sisäänvirtaukset | 78
ESRS E1 | E1-7 | Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja |  |  | ESRS E5 | E5-5 | Resurssien ulosvirtaukset | 79
|  | kasvihuonekaasupäästöjen hillintähankkeet | 57 |  |  |  |  |
ESRS E1 | E1-8 | Sisäinen hiilen hinnoittelu | 57 |  |  |  |  |
ESRS E1 | E1-9 | Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset | 57 |  |  |  |  |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 41

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu |  | ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu
Sosiaaliset tiedot |  | S2 Arvoketjun työntekijät
S1 Oma työvoima |  | ESRS 2 | SBM2-S2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 34
ESRS 2 | SBM2-S1 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 34 |  | ESRS S2 | SBM3-S2 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |
ESRS 2 | SBM3-S1 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  |  |  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 83
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 83 |  | ESRS S2 | S2-1 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 95
ESRS S1 | S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 83 |  | ESRS S2 | S2-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun |
ESRS S1 | S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien |  |  |  |  | työntekijöiden kanssa | 96
|  | työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 84 |  | ESRS S2 | S2-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun |
ESRS S1 | S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille |  |  |  |  | työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 96
|  | työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 85 |  | ESRS S2 | S2-4 | Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin |
ESRS S1 | S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten |  |  |  |  | toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin |
|  | vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien |  |  |  |  | kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten |
|  | olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien |  |  |  |  | mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 97
|  | hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 85 |  | ESRS S2 | S2-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten |
ESRS S1 | S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten |  |  |  |  | vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien |
|  | hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten |  |  |  |  | hallintaan liittyvät tavoitteet | 97
|  | riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 85 |  | Hallintotapatiedot
ESRS S1 | S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 87 |  | G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
ESRS S1 | S1-7 | Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten |  |  | ESRS G1 | G1-1 | Yrityskulttuuria ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat |
|  | työntekijöiden ominaisuudet | 88 |  |  |  | toimintaperiaatteet | 100
ESRS S1 | S1-8 | Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten |  |  | ESRS G1 | G1-3 | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 105
|  | vuoropuhelu | 88 |  | ESRS G1 | G1-4 | Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset | 105
ESRS S1 | S1-9 | Monimuotoisuuden mittarit | 90 |  | ESRS G1 | G1-5 | Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta | 106
ESRS S1 | S1-10 | Riittävä palkka | 89 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-11 | Sosiaalinen suojelu | 92 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-13 | Koulutusta ja osaamisen kehittämistä koskevat mittarit | 90 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-14 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 89 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-15 | Työ- ja yksityiselämän tasapaino | 89 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-16 | Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) | 92 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-17 | Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 90 |  |  |  |  |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 42

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Ympäristö
EU-taksonomia
Euroopan unionin tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöt nollaan vuoteen
2050 mennessä. Euroopan unioni on ottanut käyttöön EU-taksonomian (luokitusjärjestelmän),
joka ohjaa toimintaa kasvihuonekaasupäästöjä vähentävään toimintaan ja sitouttaa yksityisen
sektorin entistä vahvemmin vihreään siirtymään. EU-taksonomia on luokitusjärjestelmä, joka
määrittää ympäristön kannalta kestävän liiketoiminnan. Taksonomian tavoitteena on luokitella
taloudelliset toiminnot sen perusteella, miten ne edistävät seuraavaa kuutta
ympäristötavoitetta: 1) ilmastonmuutoksen hillintä, 2) ilmastonmuutokseen sopeutuminen, 3)
vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, 4) siirtyminen kiertotalouteen,
5) ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen ja 6) biologisen
monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. EU-taksonomia kehittyy
jatkuvasti, eikä se sisällä vielä kaikkea taloudellista toimintaa. Vuodelta 2025 yrityksiä
vaaditaan raportoimaan, mikä olennainen osuus niiden liikevaihdosta, pääomamenoista
(CapEx) ja toimintamenoista (OpEx) on EU-taksonomian kahden ympäristötavoitteen osalta
taksonomiakelpoista ja sen mukaista sekä EU-taksonomian ympäristötavoitteiden 3–6 osalta
taksonomiakelpoista.
Valmistava teollisuus, johon Kemiran katsotaan kuuluvan, on suurelta osin EU-taksonomian
nykylainsäädännön ulkopuolella. Tämän takia Kemira jää alle 10 %:n olennaisuusrajan, jonka
EU otti käyttöön kesäkuussa 2025. Tällä hetkellä lainsäädäntö sisältää pääasiassa
perusmateriaalien ja vain joidenkin kemikaalien, kuten kloorin, soodan ja vedyn, valmistuksen.
Kemira puolestaan tuottaa enimmäkseen erikoiskemikaaleja, ja siksi sen nykyiset kelpoisuus-
ja mukaisuusluvut ovat alhaiset. EU-taksonomian kolmas ympäristötavoite koskee veden
kestävää käyttöä. Siihen ei kuitenkaan sisälly veden kestävän käytön mahdollistavia toimia,
vaan kolmas ympäristötavoite keskittyy enemmänkin toimiin, jotka liittyvät suoraan vesi-
infrastruktuuriin rakentamisesta sen käyttöön ja uudistamiseen. Kemiran tuotteet ovat
olennaisia puhtaan juomaveden ja jäteveden kannalta, mutta ne eivät tällä hetkellä kuulu EU-
taksonomian piiriin. Kemira käy aktiivista vuoropuhelua EU:n komission kanssa EU-
taksonomian soveltamisalasta ja kemikaalien merkityksestä vesi-infrastruktuurin
mahdollistajana.
LASKENTAPERIAATTEET
Kolme taloudellista indikaattoria, liikevaihto, pääomamenot (CapEx) ja toimintamenot (OpEx),
on raportoitava EU-taksonomian mukaisesti, jos ne lasketaan olennaisiksi. Nämä indikaattorit
määritellään EU-taksonomiassa, ja määritelmät poikkeavat pääomamenojen ja
toimintamenojen IFRS-määritelmistä, joita käytetään Kemiran muussa taloudellisessa
raportoinnissa. Kemira on laskenut taloudelliset indikaattorit EU-taksonomian määritelmien
perusteella ja tulkinnut EU-taksonomia-asetuksia konservatiivisesti. EU-taksonomia
edellyttää myös yrityksiä ilmoittamaan, kuinka ne ovat välttäneet taloudellisten toimintojensa
kaksinkertaisen laskennan. Kemira on välttänyt kaksinkertaisen laskennan varmistamalla, että
liikevaihto, pääomamenot (CapEx) ja toimintamenot (OpEx) on allokoitu vain kerran
taksonomiatoimintoihin ja vain yhteen ympäristötavoitteeseen: ilmastonmuutoksen hillintään.
Kemira ei myötävaikuta useampaan ympäristötavoitteeseen.
KEMIRAN TAKSONOMIAKELPOISET JA SEN MUKAISET TALOUDELLISET
TOIMINNOT
Liikevaihto. Kemiran luokitusjärjestelmäkelpoinen, mutta epäolennainen, liikevaihto koostui
pääasiassa teollisista sivutuotteista, kuten vedystä ja kaukolämpöön myydystä
hukkalämmöstä. Kemiran tuottaman hukkalämmön liikevaihto on taksonomian mukaista
mutta epäolennaista. Vedyn liikevaihto ei puolestaan ole taksonomian mukaista johtuen
puuttuvista elinkaariarvioinneista EU-taksonomian edellyttämässä muodossa.
Pääomamenot. Kemiralla ei ollut taksonomiakelpoisia liikevaihtoon liittyviä pääomamenoja,
koska taksonomiakelpoinen liikevaihto koostui Kemiran tuotannon sivutuotteista, joihin
Kemira ei erikseen kohdista pääomamenoja. Kemira on myös arvioinut yksittäisiä
pääomamenotoimenpiteitä, joiden avulla kohteena olevasta toiminnosta voidaan tehdä
vähähiilisiä tai voidaan vähentää kasvihuonepäästöjä. Kemira ei tunnistanut olennaisia
tämänkaltaisia pääomamenoja vuodelta 2025.
Liiketoimintojen toimintamenot. Kemiralla ei ollut liikevaihtoon liittyviä liiketoimintojen
toimintamenoja, koska taksonomiakelpoinen liikevaihto koostui Kemiran tuotannon
sivutuotteista, joihin Kemira ei erikseen kohdista liiketoiminnan toimintamenoja. Kemira on
lisäksi arvioinut yksittäisiä toimintamenotoimenpiteitä, joiden avulla kohteena olevasta
toiminnosta voidaan tehdä vähähiilisiä tai voidaan vähentää kasvihuonepäästöjä. Kemira ei
tunnistanut olennaisia tämänkaltaisia toimintamenoja vuodelta 2025.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 43

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Tilikausi 2025 |
KPI (1) | Yhteensä (a) (2) | Taksonomia- kelpoisten toimintojen osuus (3) | Taksonomian mukaiset toiminnot (4) | Taksonomian mukaisten toimintojen osuus (5) | Eriteltynä taksonomiakelpoisten ympäristötavoitteiden mukaisesti | Mahdollistavien toimintojen osuus (12) | Siirtymä- toimintojen osuus (13) | Toiminnot, joita ei arvioitu ja joita pidettiin epäolennaisina (14) | Taksonomian mukaiset toiminnot tilikautena 2024 (15) | Taksonomian mukaisten toimintojen osuus tilikautena 2024 (16)
Ilmastonmuutoksen hillintä (6) | Ilmastonmuutoksee n sopeutuminen (7) | Vesi (8) | Kiertotalous (9) | Pilaantuminen (10) | Biodiversiteetti (11)
| milj. euroa | % | milj. euroa | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | milj. euroa | %
Liikevaihto | 2 753,5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,5 % | 7,4 | 0,3 %
Pääomamenot | 424,8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,8 % | 0,0 | 0,0 %
Liiketoimintojen toimintomenot | 105,7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % | 0,0 | 0,0 %

Liikevaihto tarkoittaa samaa EU-taksonomiassa ja Kemiran taloudellisessa raportoinnissa. Pääomamenot (CapEx) EU-taksonomian määritelmän mukaisesti tarkoittavat samaa kuin Kemiran raportoimat investoinnit, joihin on lisätty
käyttöoikeusomaisuuserät. Toimintamenot (OpEx) EU-taksonomian määritelmän mukaisesti tarkoittavat samaa kuin suorat tutkimus-, kehitys- ja kunnossapitokulut. Lisätietoja liikevaihdosta löytyy tilinpäätöksen kohdasta 2.1, investoinneista
kohdasta 3 ja toimintamenoista kohdasta 2.2. Liikevaihto.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 44

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

E1 Ilmastonmuutos
ENERGIAAN JA ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Energia
● | Suurin osa Kemiran energiahankinnoista on peräisin vähähiilisistä lähteistä, mikä pienentää Kemiran hiilijalanjälkeä ja tukee energiasiirtymää | ● Omat toiminnot | ▲△△ | • Kemiralla on ISO 14001 -standardin mukainen integroitu johtamisjärjestelmä, joka on kolmannen osapuolen varmentama, ja järjestelmää parannellaan ja kehitetään jatkuvasti • Kemira on sitoutunut Suomen energiatehokkuussopimukseen (2017–2025, 2026-2035). Kemira aloitti EnRe5-ohjelman vähentääkseen energiankulutusta viidellä prosentilla vuoden 2022 perustasosta kahden tai kolmen vuoden kuluessa ja sai valmiiksi Kemiran oman E3plus- ohjelman. • Kemiran strategia keskittyy pitkäaikaisiin sähkönhankintasopimuksiin (power purchase agreement, PPA), alkuperätakuiden (guarantee of origin, GoO) varmistamiseen ja toimintojen sähköistämisen jatkamiseen. Kemiran tavoitteena on käyttää vähäpäästöistä sähköä Suomessa. • SBTi-sitoumuksen avulla Kemira pyrkii jatkuvasti vähentämään scope 1- ja 2 -päästöjään
● | Kemiran toiminnot, erityisesti natriumkloraatin tuotanto, ovat hyvin energiaintensiivisiä. Alueilla, joilla päästötöntä energiaa on saatavilla vähän, toiminta voi aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä. | ● Omat toiminnot | ▲△△
| Siirtymäriski |  |  | • Kemira on ottanut käyttöön hankintaohjelmia energian hintojen vaihteluun liittyvien riskien lieventämiseksi • Kemira on muokannut tuotantomenetelmiä optimoidakseen tuotantoa energiakustannusten vaihtelun vuoksi
▲ | Energian hintojen vaihtelusta johtuvat ilmastoon liittyvät siirtymäriskit, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi Kemiran toimintakuluihin ja energiaintensiivisten asiakkaiden taloudelliseen kehitykseen | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | △▲△
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
| Fyysinen riski |  |  | • Kemira hallitsee ilmastoon liittyviä fyysisiä kroonisia ja akuutteja riskejä parantamalla infrastruktuurin kestävyyttä, optimoimalla erittäin tärkeiden järjestelmien ylläpitoa sekä edistämällä hätä- ja resurssistrategioita
▲ | Ilmastonmuutoksen aiheuttamat äärimmäiset sääilmiöt voivat häiritä tuotantoa ja logistiikkaa ja aiheuttaa taloudellisia tappioita | ● Omat toiminnot | △△▲
Ilmastonmuutoksen hillintä
● | Kemiran toiminnot tuottavat kasvihuonekaasupäästöjä. Scope 1 ja scope 2 -päästöjen taustalla on energiankäyttö. Enemmistö kasvihuonekaasupäästöistä, eli yli 80 %, syntyy arvoketjuun liittyvistä scope 3 -päästöistä. | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲▲△ | • SBTi-sitoumuksen avulla Kemira pyrkii jatkuvasti vähentämään scope 1-, 2- ja 3 -päästöjä, mikä myös vähentää Kemiran riippuvuutta fossiilisesta energiasta • Kemira on sitoutunut vähentämään energiankäyttöään erilaisilla energiaohjelmilla • Kemiralla on sähkönhankintasopimusohjelma, jonka avulla fossiilisesta energiasta luovutaan asteittain • Kemira kehittää päästöjen vähentämiseksi raaka-ainekohtaisia keinoja, jotka on sisällytetty tuoteryhmästrategioihin • Kemira on käynnistänyt toimittajaohjelman parantaakseen scope 3 -päästöprosessia • Kemiran innovaatioprosesseilla varmistetaan, että hankkeet sekä tukevat kestävyyttä että tarjoavat liiketoimintaan liittyviä hyötyjä • Kemiran New Ventures & Services -yksikkö nopeuttaa uusien ja ainutlaatuisten uusiutuvien materiaalien ja biomateriaalien kaupallistamista nykyisille markkinoillemme ja luo liiketoimintamahdollisuuksia uusille lähimarkkinoille
| Siirtymäriski |
▲ ■ | Kyvyttömyys siirtyä fossiilisista raaka-aineista vaihtoehtoisiin raaka- aineisiin luo ilmastoon liittyvän siirtymäriskin, joka saattaa laskea Kemiran tuotteiden kysyntää ja nostaa käyttökustannuksia, myös hiilen hinnoitteluun liittyviä mahdollisia kustannuksia. Lisääntyneet päästövähennysvaatimukset ja fossiilisista materiaaleista luopuminen luovat kuitenkin kysyntää kemikaaleille ja ratkaisuille sekä uusiutuvien tuotteiden myyntiä. | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | △▲△
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 45

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
Kemira on kartoittanut ilmastoon liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia
olennaisuusarviointiprosessilla, joka kuvataan Yleiset tiedot -osion Vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet -kappaleessa. Yhteenveto tunnistetuista ilmastoon liittyvistä vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallintatoimista esitellään edellisen sivun taulukossa.
SIIRTYMÄSUUNNITELMA
Strategia
Kemira on sitoutunut toimimaan tavalla, joka minimoi sen kielteiset ympäristövaikutukset ja
maksimoi myönteiset panokset yhtiön tuotteiden ja ratkaisujen avulla. Kemiran strategiaa
ohjaavat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (Sustainable Development Goals, SDG). Kemira
keskittyy erityisesti seuraaviin tavoitteisiin: SDG 6 (puhdas vesi ja sanitaatio), SDG 12
(vastuullista kuluttamista) ja SDG 13 (ilmastotekoja). Lisätietoa Kemiran kestävän kehityksen
tavoitteista löytyy hallituksen toimintakertomuksesta.
Keskeinen osa Kemiran kestävyysstrategiaa on yhtiön sitoutuminen ilmastotoimiin. Kemira on
asettanut kunnianhimoiset lyhyen aikavälin ilmastotavoitteet osana tieteeseen perustuvia
ilmastotoimia ja pitkän aikavälin kestävyyttä. Nämä tavoitteet ovat Pariisin sopimuksen
mukaisia, ja Science Based Targets initiative (SBTi) -organisaatio hyväksyi ne virallisesti
vuonna 2024. Kemiran lyhyen aikavälin scope 1 ja 2 -tavoite on linjassa Pariisin sopimuksen
mukaisen tavoitteen kanssa rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen. Lisätietoja SBTi-
tavoitteista löytyy Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet -kappaleesta.
Kemiran ilmastosiirtymäsuunnitelma on osa yhtiön strategista päätöksentekoa, ja se on
sisällytetty osaksi yhtiön toimintaa, hallintotapaa ja innovaatioita. Yhtiö pyrkii irtautumaan
hiilestä hyödyntämällä poikkitoiminnallisia ohjelmia ja keinoja, joihin sisältyy
energiatehokkuuteen, uusiutuvan energian hankintaan, vähäpäästöiseen logistiikkaan ja
toimittajien sitouttamiseen liittyviä toimia. Kemiran liiketoimintamallia kehitetään vastaamaan
ilmaston lämpenemisen aiheuttamiin vaikutuksiin ja vähentämään riippuvuutta fossiilisista
raaka-aineista ja energiasta. Kemira on asettanut uusiutuvien ratkaisujen liikevaihdolle
tavoitteen, jonka mukaan niiden liikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuonna 2030. Kemira
haluaa myös olla uusiutuvien teknologioiden edelläkävijä, jotta yhtiö voi vähentää fossiilisista
riippuvuutta. Ilmastoriskiskenaarioanalyysit ja sisäinen hiilen hinnoittelu ohjaavat tekemään
kestäviä investointipäätöksiä, kun taas kumppanuudet ja sertifikaatit varmistavat
jäljitettävyyden ja vaikuttavuuden. Kun Kemira ottaa strategiassaan huomioon globaalit
ilmastotavoitteet ja sidosryhmien odotukset, se lieventää riskejä ja avaa myös uusia
mahdollisuuksia kasvulle, innovaatioille ja olla johtava kestävän kemian alan toimija.
Kemira on myös Renewable Carbon Initiative -aloitteen (RCI) jäsen. Tämä on osoitus yhtiön
sitoumuksesta siirtyä fossiilisesta hiilestä uusiutuvaan hiileen ja raaka-aineisiin. Kemiraa ei ole
suljettu EU:n Paris Aligned (PAB) -vertailuindeksin ulkopuolelle, ja yhtiön tavoitteet vastaavat
sääntelyviranomaisten, sijoittajien ja tiedeyhteisön odotuksia.
Ilmastoriskit ja -kestävyys
Kemiran ilmastoon liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on sisällytetty yhtiön
liiketoimintamalliin ja strategiseen suunnitteluun. Kemira arvioi oman toimintansa ja
arvoketjunsa ilmastokestävyyttä ja noudattaa Task Force on Climate-related Financial
Disclosures -raportointikehyksen (TCFD) suosituksia.
Kemiran ilmastoriskeihin keskittyvän skenaarioanalyysin laatiminen aloitettiin vuonna 2022 ja
sitä laajennettiin vuonna 2023 ulkopuolisten osapuolten tuella. Analyysissa arvioitiin
siirtymäriskejä ja fyysisiä riskejä 11 tuotantolaitoksessa ja 8 liiketoimintayksikössä. Tämä
prosessi on skaalautuva, ja sitä laajennetaan ajan mittaan kaikkiin Kemiran tuotantolaitoksiin
ja toimintoihin.
Skenaarioanalyysia varten haastateltiin Business Controllereja ja Finance-toimintojen
työntekijöitä yhtiössä tunnistettujen riskien taloudellisten vaikutusten arvioimiseksi.
Skenaarioanalyysissä huomioitiin kolme aikahorisonttia: lyhyt aikahorisontti (vuoteen 2030
asti), keskipitkä aikahorisontti (2030–2050) ja pitkä aikahorisontti (2050 ja siitä eteenpäin).
Analyysiin otettiin mukaan 15 siirtymäriskiä, mukaan lukien toimintaperiaatteisiin, lakiasioihin,
maineeseen, teknologioihin ja markkinoihin liittyviä riskejä, sekä viisi fyysistä riskiä, mukaan
lukien akuutteja ja kroonisia riskejä. Lisäksi analyysissa tunnistettiin erilaisia mahdollisuuksia.
Näiden riskien ja mahdollisuuksien arviointiin käytettiin Hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC)
ilmastonmuutosskenaarioita RCP 2.6 ja RCP 8.5 (Representative Concentration Pathways,
RCP). RCP 2.6 on skenaario, jossa maapallon lämpötilan nousu pysyy alle 2 asteessa vuoteen
2100 mennessä. Se kuvastaa tiukinta mahdollista sääntely-ympäristöä. RCP 8.5:tä taas
pidetään pahimpana mahdollisena skenaariona, jossa päästöt kasvavat jatkuvasti vuoteen
2100 asti, mikä johtaa vakaviin kroonisiin ja akuutteihin ilmastoriskeihin. Riskejä ja
mahdollisuuksia arvioitiin sen mukaan, voivatko ne toteutua yhdessä, molemmissa tai ei
kummassakaan näistä skenaarioista.
Vuonna 2025 Kemira sai valmiiksi siirtymäriskeihin keskittyvän arvioinnin, jossa arvioitiin
merkittävimpiä ilmastoon liittyviä siirtymäriskejä. Arviointi täydentää aiempia
skenaarioanalyyseja, ja sen avulla voidaan ymmärtää yksityiskohtaisesti niitä taloudellisia
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 46

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

riskejä, jotka voivat vaikuttaa Kemiran toimintaan ja arvoketjuun. Analyysissa huomioitiin
kolme aikahorisonttia: lyhyt aikahorisontti (vuoteen 2030 asti), keskipitkä aikahorisontti (2040)
ja pitkä aikahorisontti (2050). Siirtymäriskejä arvioitiin käyttämällä Kansainvälisen
energiajärjestön (International Energy Agency, IEA) siirtymäskenaarioita IEA NZE (Net Zero
Emissions by 2050 Scenario; Nettonollapäästöt vuoteen 2050 mennessä -skenaario), IEA APS
(Announced Pledges Scenario; Ilmoitetut sitoumukset -skenaario) ja IEA STEPS (Stated Policies
Scenario; Ilmoitetut toimintaperiaatteet -skenaario).
IEA:n siirtymäskenaariot eroavat toisistaan tavoitteiden ja oletusten osalta. IEA NZE 2050 -
skenaariossa hahmotellaan tapa rajoittaa ilmaston lämpenemistä 1,5 asteeseen, mikä
edellyttää välitöntä ja syvällistä hiilestä irtautumista, uusien fossiilisten polttoaineiden
kehittämisen lakkauttamista ja vihreän sähkön mahdollistavien teknologioiden nopeaa
käyttöönottoa. IEA APS -skenaario sitä vastoin olettaa, että kaikki hallituksen
ilmastositoumukset, mukaan lukien nollanettotavoitteet, toteutetaan täysimääräisesti ja
ajallaan. Skenaarion mukaan lämpötila nousisi noin 1,7 astetta vuoteen 2100 mennessä.
IAE STEPS -skenaario heijastaa vain tällä hetkellä voimassa olevia politiikkoja ja toimenpiteitä,
mikä johtaisi siihen, että lämpötila nousisi 2,4–2,5 astetta. Skenaario toimii lähtökohtana, kun
arvioidaan nykyisten toimien ja ilmastotavoitteiden välistä kuilua.
Kunkin tunnistetun siirtymävaiheen ja fyysisen riskin taloudelliset vaikutukset on esitetty
yhteenvetona alla olevassa taulukossa. Kaikki analyysin yhteydessä arvioidut taloudelliset
vaikutukset ovat mahdollisesti toteutuvia estimaatteja, eivät täsmällisiä taloudellisia
vaikutuksia, joiden voidaan odottaa toteutuvan, ja ne sisältävät oletuksia Kemiran tulevasta
toiminnasta. Kemiran strategian tukemiseksi toteutetut toimet ilmastoriskien lieventämiseksi
ja niihin sopeutumiseksi on kuvattu osiossa Ilmastonmuutokseen liittyvät hiilestä irtautumisen
keinot ja toimet.

Olennaiset riskit ja mahdollisuudet | Vaikutusten kohdistuminen | Mahdolliset taloudelliset vaikutukset | Hiilestä irtautumisen keinot ja toimet
Energia
| Siirtymäriski
▲ | Energian hintojen vaihtelusta johtuvat ilmastoon liittyvät siirtymäriskit, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi Kemiran toimintakuluihin ja energiaintensiivisten asiakkaiden taloudelliseen kehitykseen | • Pääasiassa Fiber Essentials • Sourcing | • Energian hintojen vaihtelu voi johtaa korkeampaan/alhaisempaan liikevaihtoon erityisesti Fiber Essentials -liiketoimintayksikössä • Korkeammat muuttuvat kustannukset pääasiassa Fiber Essentials -liiketoimintayksikössä | • Energian hankinta ja sähköistäminen • Tuotannon optimointi • Vähäpäästöisten energiatuotantolaitosten osakeomistus ja tuotantolaitosten omat uusiutuvat ratkaisut
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
| Fyysinen riski
▲ | Ilmastonmuutoksen aiheuttamat äärimmäiset sääilmiöt voivat häiritä tuotantoa ja logistiikkaa ja aiheuttaa taloudellisia tappioita | • Kaikki liiketoimintayksiköt • Omat toiminnot • Arvoketjun loppupää | • Alhaisempi liikevaihto liiketoiminnan keskeytyksistä johtuen • Korkeammat muuttuvat kustannukset, korjaustyöt ja tuotantokatkokset ja/tai korkeammat vakuutusmaksut • Korkeammat investointikustannukset jälleenrakentamisen vuoksi | • Infrastruktuurin resilienssi • Vakuutukset kaikissa tuotantolaitoksissa • Operatiivinen valmius • Toimitusketjun hallinta ja varastonhallinta • Häiriötilanteisiin varautuminen
Ilmastonmuutoksen hillintä
| Siirtymäriski
▲ ■ | Kyvyttömyys siirtyä fossiilisista raaka-aineista vaihtoehtoisiin raaka-aineisiin luo ilmastoon liittyvän siirtymäriskin. Lisääntyneet päästövähennysvaatimukset ja fossiilisista materiaaleista luopuminen luovat kuitenkin kysyntää kemikaaleille ja ratkaisuille. | • Kaikki liiketoimintayksiköt • Arvoketju | • Alhaisempi liikevaihto kysynnän laskusta johtuen ▲ • Korkeampi liikevaihto uusiutuvien kemikaalien ja ratkaisujen kysynnän ansiosta ■ • Korkeammat muuttuvat kustannukset hiilen hinnan nousun takia | • Kiertotalouslähteistä saadut, uusiutuvat ja pienen tuote jalanjäljen raaka-aineet • Toimittajaohjelma • Innovaatiot ja tuotekehitys • Pitkän aikavälin teknologiainvestoinnit
■ Mahdollisuus ▲ Riski |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 47

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 48

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemiran innovaatioprosessi
Ilmastoon liittyvät siirtymäriskit ja -mahdollisuudet ovat myös osa Kemiran
investointistrategiaa. Kemiran innovaatioprosessilla varmistetaan, että kaikki uudet tuotteet
ovat kestäviä ja tarjoavat liiketoimintaan liittyviä hyötyjä. Jokaisen tuotteen lanseerausta
edeltää kattava kestävyysarviointi, joka sisältää ilmastoon liittyviä indikaattoreita
ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi ja asiakkaiden kädenjäljen kasvattamiseksi. Tämä
prosessi tukee Kemiran strategista tavoitetta lisätä merkittävästi uusiutuvien tuotteiden
osuutta vuoteen 2030 mennessä ja vähentää riippuvuutta fossiilisista raaka-aineista.
Tuotteen hiilijalanjälki ja elinkaariarviointi
Koska Kemira toimii ilmastovaikutuksiltaan merkittävällä alalla, se ottaa huomioon vastuun
edistää ilmastotoimia. Ymmärrys tuotteiden ympäristövaikutuksista on keskeisessä roolissa
Kemiran ilmasto siirtymästrategiassa. Vuosien 2023 ja 2025 välillä Kemira on keskittynyt
kehittämään tuotteiden hiilijalanjälkeä (Product Carbon Footprint, PCF) ja elinkaariarviointia
(Life Cycle Assesment, LCA) koskevia laskentavalmiuksia. Tämän avulla tuetaan läpinäkyvyyttä
asiakkaiden suuntaan, säädösten noudattamista ja sisäistä päätöksentekoa.
Kemiran PCF-portfolio kattaa nyt kaikki keskeiset tuotteet kaikilla maantieteellisillä alueilla;
EMEA-, APAC- ja Americas-alueilla. Näin Kemira varmistaa, että hiilijalanjälki lasketaan
kaikkialla yhdenmukaisesti ja vertailukelpoisesti. Vaikka useimmissa arvioinneissa
noudatetaan kehdosta portille -lähestymistapaa, Kemira laajentaa kohti kehdosta hautaan -
arviointeja, joissa tarkastellaan vaikutuksia koko elinkaaren ajalta. PCF-laskennan lisäksi
Kemira on tehnyt valikoiden elinkaariarviointeja vaikutuksiltaan merkittäville massatuotteille,
kuten kloraateille, kloorialkalituotteille, natriumboorihydridille ja vetyperoksideille. Näistä
tutkimuksista Kemira on saanut syvällisempää tietoa resurssien käytöstä ja päästöistä, mikä
ohjaa tuoteinnovaatiotyötä ja kestävyysstrategiaa.
Jotta tätä toimintaa voitaisiin laajentaa, Kemira investoi PCF- ja LCA-laskelmien
automatisointiin, mikä mahdollistaa laajemman kattavuuden ja tarkempien tietojen
keräämisen sekä virtaviivaistaa raportointia. Kaikissa arvioinneissa noudatetaan kansainvälisiä
standardeja (ISO 14040/14044, ISO 14067, Together for Sustainability (TfS)). PCF- ja LCA-
raportointijärjestelmien avulla tunnistetaan päästökeskittymiä ja tuetaan ilmastoraportointia
niin yhtiön tasolla kuin tuotekohtaisesti.
Kemira on tietoinen siitä, että siirtymä kohti ilmastoneutraalia ja kestävämpää taloutta
vaikuttaa merkittävästi työvoimaan, yhteisöihin ja kuluttajiin. Kemira on sitoutunut
toteuttamaan siirtymän oikeudenmukaisesti ja pyrkii varmistamaan, että ilmastotoimet ovat
osallistavia ja tasapuolisia ja että niitä toteutettaessa kunnioitetaan ihmisoikeuksia.
Kemira aikoo arvioida ilmastosiirtymäsuunnitelmansa yhteiskunnallisia vaikutuksia osana
yhtiön uudistettua ihmisoikeusohjelmaa. Arvioinnissa tarkastellaan yhtiön oman toiminnan ja
arvoketjun mahdollisia riskejä ja mahdollisuuksia, mukaan lukien työvoiman muutos,
alueelliset vaikutukset ja sidosryhmävuorovaikutus.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira haluaa tulla maailman johtavaksi kestäviä kemikaaliratkaisuja valmistavaksi yhtiöksi.
Se ottaa huomioon kaksitahoisen vastuunsa: yhtiön on edistettävä myönteisiä vaikutuksia
auttamalla omaa teollisuudenalaansa ottamaan käyttöön kestävämpiä toimintatapoja ja
minimoitava energiaintensiivisestä valmistustoiminnasta mahdollisesti syntyviä kielteisiä
vaikutuksia, kuten päästöjä.
Kemira on sitoutunut toimimaan turvallisesti ja vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan
koko arvoketjussaan sekä parantamaan jatkuvasti kestävyystoimiaan strategian,
liiketapaperiaatteiden ja muiden toimintaperiaatteiden sekä integroidun johtamisjärjestelmän
mukaisesti. Kemiran integroidun johtamisjärjestelmän tarkoituksena on varmistaa, että
Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia vaatimuksia.
Kestävyystoimintaperiaatteet sisältävät esimerkiksi Kemiran sitoumuksen
ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen sekä energiatehokkuuteen ja
uusiutuvan energian käyttöön. Ne ovat linjassa Kemiran liiketapaperiaatteiden ja muiden
Kemiran sisäisten toimintaperiaatteiden kanssa. Kemiran lähestymistapa kestävyyteen
edistää myös Kemiran riskienhallintaprosessia, mikä on määritelty Kemira-konsernin
riskienhallintatoimintaperiaatteissa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, soveltamisala,
prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvailtu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemira seuraa sen kannalta olennaisia sidosryhmiä ja niiden erityisvaatimuksia ja tarkastaa
niihin liittyviä tietoja vähintään kerran vuodessa. Arvoketjumme yhteistyökumppaneiden
kestävyystoimia arvioidaan Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteiden mukaisesti.
Kemiran toimittajien tulee noudattaa liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita
liiketoiminnassaan. Liiketapaperiaatteissa on ympäristövastuuseen liittyviä vaatimuksia.
Kemiralla on myös due diligence -prosessi, jota kaikkien Kemiran kolmansina osapuolina
toimivien uusien edustajien ja jakelijoiden on noudatettava. Lisäksi Kemira otti lisää toimittajia
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 49

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

mukaan Kemiran kestävyysohjelmaan EcoVadis-arviointien avulla. Arvioinneissa otetaan
huomioon myös toimittajien SBTi-sitoumukset ja määrälliset ympäristöasioihin liittyvät
tavoitteet. Alhaiset tulokset käytiin läpi yhdessä toimittajien kanssa ja heidän kanssaan
laadittiin tarvittavat kehittämissuunnitelmat.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemiran ilmastotavoitteet (scope 1, 2 ja 3) saivat Science Based Targets initiative -
organisaation hyväksynnän vuonna 2024, ja yhtiö jatkoi päivitetyn ilmastositoumuksen
tavoitteiden edistämistä. SBTi-tavoitteet kehitettiin tiiviissä yhteistyössä sisäisten
sidosryhmien, kuten EHSQ Governance-, Sourcing-, Supply Chain Management- ja R&I-
toimintojen kanssa.
KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT
Kemiran tavoitteet ohjaavat ilmastonmuutoksen hillintään, ilmastonmuutokseen
sopeutumiseen, energiatehokkuuteen ja päästöttömän energian käytön lisäämiseen liittyviä
toimia. Osana ilmastositoumusta Kemira on vähentänyt scope 1- ja scope 2 -päästöjä 43,1 % ja
scope 3 -päästöjä 26,0 % verrattuna perusvuoteen 2018.
Kemiran scope 1- ja 2 -vähennystavoitteet noudattavat absolute contraction approach
-menetelmää, joka edellyttää 4,2 %:n vuotuista vähennystä perusvuodesta 2018
tavoitevuoteen 2030. Tämä tarkoittaa sitä, että scope 1- ja 2 -päästöjä pitää vähentää 51,2 %.
Vuonna 2018 päästöt olivat 894 ktCO 2-ekv, ja vuoteen 2030 mennessä niiden tulee olla
436 ktCO 2-ekv. Scope 3 -kasvihuonekaasujen päästövähennykset edellyttävät 2,5 %:n
vuotuista vähennystä perusvuodesta 2021 tavoitevuoteen 2033, mikä tarkoittaa sitä, että
scope 3 -päästöjä pitää vähentää 32,5 %. Vuonna 2021 päästöt olivat 2 337 ktCO 2-ekv, ja
vuoteen 2033 mennessä niiden tulee olla 1 577 ktCO 2-ekv. Perusvuodeksi valittiin vuosi 2021,
koska scope 3 -päästötietojen tarkkuus on parantunut merkittävästi vuodesta 2018.
Vähennystavoitteista raportoidaan Kemiran johtoryhmälle joka neljänneksellä.

| Absoluuttinen arvo 1) | Vähennys-%
Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen | Tavoite- vuosi | 2025 | Tavoite | 2025 | Tavoite
Scope 1 & 2 (markkinaperusteinen) | 2030 | 509 | 436 | 43,1 | 51,2
Scope 3 | 2033 | 1 731 | 1 577 | 26,0 | 32,5

1) Absoluuttinen arvo ktCO 2-ekv.
Kemiran pitkän aikavälin tavoite on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä
markkinaperusteisiin scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasupäästöihin liittyen. Yhtiö arvioi tätä
tavoitetta jatkuvasti maailmanlaajuisen lainsäädännön, oman strategiansa ja ilmastotieteen
edistymisen pohjalta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 50

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Koska scope 2 -päästöt muodostavat 75 % Kemiran scope 1- ja 2 -kokonaispäästöistä ja
ostetun sähkön päästöt ovat noin 82 % scope 2 -päästöistä, Kemira keskittyy scope 1- ja 2 -
tavoitteiden saavuttamisessa investointeihin, jotka kohdistuvat uusiutuvaan energiaan,
energiatehokkuuteen ja uusiin teknologioihin.
Kemiran scope 3 -SBTi-tavoite kattaa scope 3.1-, 3.4- ja 3.9 -päästöt. Scope 3.1 kattaa raaka-
aineet ja kauppatavarat, ja scope 3.4 ja 3.9 kattavat Kemiran sisäiset kuljetukset sekä lähtevät
asiakaskuljetukset. Ne kattavat noin 71 % kaikista yhtiön scope 3 -päästöistä.
Kaikkien scope 1-, 2- ja 3 -tavoitteiden edistymisestä raportoidaan vuosittain Kemiran
Kestävyysraportissa sekä yhtiön vastauksissa CDP Climate Change- ja EcoVadis-kyselyihin.
Kemira arvioi nämä tavoitteet uudelleen viimeistään vuonna 2029 ja asettaa vähennys-
tavoitteet tarpeen mukaan viiden vuoden välein vuoden 2030 jälkeen. SBTi on vahvistanut
Kemiran lyhyen aikavälin tavoitteet ja varmistanut, että ne perustuvat tieteeseen ja että scope
1- ja scope 2 -tavoitteet ovat linjassa sen kanssa, että ilmaston lämpenemistä rajoitetaan 1,5
asteeseen. Kemira sijoittuu CDP- ja EcoVadis-luokituksissa kemianteollisuuden kärkisijoille.
Uudet CDP Climate Change 2025 -luokitukset julkaistiin tammikuussa 2026. Kemiran luokitus
nousi A- Leadership tasolle. Vuonna 2025, Kemira säilytti kultatason luokituksensa ja paransi
tulostaan 6 pisteellä, 83 pistettä sadasta. Tämä on yhtiön historiansa paras EcoVadis-tulos.
Tulevaisuuden näkökohdat, kuten myyntimäärät, fuusiot ja yritysostot, hiilen hinta ja
markkinatekijät, otetaan huomioon päästöjen vähentämistä koskevissa
etenemissuunnitelmissa. Vaikka sääntelyjen vaikutukset ja hiilen hinta ovat epävarmoja,
Kemira sitoutuu silti tavoitteidensa saavuttamiseen ennakoivilla ja strategisilla toimenpiteillä.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT HIILESTÄ IRTAUTUMISEN
KEINOT JA TOIMET
Kemira toteuttaa toimia, jotka koskevat toimittajien ja oman tuotannon ilmastonmuutokseen
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Kemiran toimitusketjun hiilestä irtautumisen
toimilla parannetaan resurssitehokkuutta ja kannustetaan toimittajia siirtymään uusiutuvan
energian pariin. Kemira on määrittänyt toimenpiteitä oman tuotantonsa energiankulutuksen
vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Kemiralla on erilaisia ohjelma- ja
aloitehankkeita, joilla tuetaan näitä toimia. Yhtiö painottaa investointeja uusiutuvan energian
hankintaan, energiatehokkuuteen ja prosessien sähköistämiseen.
SCOPE 1 JA 2
Vuonna 2025 Kemiran yhteenlasketut scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasupäästöt muodostivat
noin 23 % kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Scope 1 -päästöjen osuus oli noin 6 % ja scope
2 -päästöjen osuus 17 %.
Scope 1: suorat päästöt
Scope 1 -päästöjen ensisijainen lähde on maakaasun käyttö, joka on useiden Kemiran
energiaintensiivisten tuotantoprosessien suurin scope 1 -päästöjen lähde. Loput scope 1 -
päästöt syntyvät seuraavilla tavoilla:
• Polttoaineiden poltto, kun tuotantolaitoksilla tuotetaan höyryä, lämpöä ja sähköä
esimerkiksi polttoöljyllä
• Kulkuvälineiden polttoaineiden poltto, esimerkiksi trukkien ja yritysajoneuvojen käyttämä
diesel ja bensiini
• Hiilipitoisten raaka-aineiden fyysinen tai kemiallinen käsittely, kuten maakaasun ja
kalsiumkarbonaatin käsittely
Näiden päästöjen vähentämiseksi Kemira on toteuttanut useita lyhyen aikavälin
vähentämistoimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään energiankäyttöä ja parantamaan
energiatehokkuutta. Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi maakaasun ja sähkönkulutuksen
optimointi merkittävissä tuotantolaitoksissa. Tammikuussa 2025 yhtiö perusti energiaryhmän
(energy core team), jonka tavoitteena on kehittää ja toteuttaa Kemiran pitkän aikavälin
energianhallintastrategiaa. Strategia sisältää myös hiilestä irtautumisen
etenemissuunnitelman, jossa asetetaan yhteisiä tavoitteita useille liiketoimintayksiköille ja
toiminnoille ja jolla edistetään toimien toteutusta ja luodaan lisäarvoa.
Energiaydinryhmä tarkisti ja yhdisti scope 1 -hankkeet. Vuonna 2025 yhtiö toteutti 18
energiatehokkuushanketta. Hankkeiden avulla Kemira säästi energiaa yhteensä 17 053
(20 675) MWh vuodessa, mikä vastaa yhteensä 1,2 (1,1) miljoonan euron säästöjä. Nämä
hankkeet olivat osa Kemiran EnRe5-ohjelmaa (Energy Reduction 5%), joka saatetaan
päätökseen E3plus-ohjelman (Energy Efficiency Enhancement, energiatehokkuuden
parantaminen) yhdistetyssä hankkeessa. Kemira osallistui myös Suomen vapaaehtoiseen
kansalliseen kauden 2017–2025 Energiatehokkuussopimukseen, joka oli osa Suomen
kansallista ratifiointia liittyen EU:n vastaukseen Pariisin ilmastosopimukseen. Vuodesta 2017
lähtien Suomen Energiavirastolle raportoidut kokonaisenergiansäästöt ovat olleet 142 000
(125 000) MWh vuodessa, mikä vastaa noin 5,0 (3,8) miljoonaa euroa vuodessa.
Energiatehokkuussopimus uusitaan vuosiksi 2026–2035.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 51

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Energiansäästö- ohjelmat | Aloitteiden määrä | Toteutettujen hankkeiden määrä | Energiansäästöt MWh | Säästöt milj. euroa
Scope 1 | 9 | 7 | 14 105 | 0,6
Scope 2 | 19 | 11 | 2 948 | 0,6
Yhteensä | 28 | 18 | 17 053 | 1,2

Kun vähennetään yksi hiilidioksidiekvivalenttitonni scope 1 -lähteitä käyttäen, siitä aiheutuvat
kustannukset ovat tällä hetkellä korkeammat kuin silloin, jos käytettäisiin scope 2 -lähteitä.
Tämä johtuu hankkeiden monista tekijöistä, kuten teknologian kypsyysasteesta ja
vaikuttavimpien ratkaisujen markkinakelpoisuudesta. Kemira on toteuttanut vuodesta 2018
lähtien scope 1 -päästöjen vähentämistoimenpiteitä, ja kumulatiiviset investoinnit ovat noin 4,1
miljoonaa euroa. Kemira tutkii jatkossa aktiivisesti pitkän aikavälin toimenpiteitä scope 1 -
päästöjen vähentämiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa:
• prosessien uudistaminen energiatehokkuuden parantamiseksi
• toiminnan sähköistäminen – fossiilisten polttoaineiden korvaaminen sähköisillä
vaihtoehdoilla mahdollisuuksien mukaan
• siirtyminen käyttämään toisia polttoaineita, kuten maakaasusta biokaasuun tai vetyyn
• Kemira aikoo myös tutkia vaihtoehtoja jäännöspäästöjen poistamiseksi
hiilenpoistoteknologioiden avulla, erityisesti vaikeasti puhdistettavien lähteiden osalta
Pitkän aikavälin toimenpiteiden toteutettavuuteen ja kustannuksiin vaikuttavat useat ulkoiset
tekijät, esimerkiksi vähähiilisten polttoaineiden, kuten biokaasun ja päästöttömän vedyn,
saatavuus ja skaalautuvuus, olemassa olevan infrastruktuurin yhteensopivuus sähköistämisen
ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kanssa ja luontopohjaisten hiilenpoistoratkaisujen tai
teollisten sovellusten hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden (CCS)
kehittäminen ja kaupallinen valmius.
Koska olennaisimmat ja kustannustehokkaimmat vähennykset keskittyvät tällä hetkellä scope
2 -päästöihin, yksityiskohtaisen investointisuunnitelman laatiminen scope 1 -päästöjen
vähentämistoimenpiteitä varten on vielä kesken. Investointitarpeet julkistetaan
etenemissuunnitelman kehittyessä.
Scope 2: epäsuorat päästöt
Koska Kemiran toiminnot käyttävät paljon energiaa, scope 2 -päästöt koostuivat pääasiassa
energiahankinnoista, joiden osuus scope 2 -päästöistä oli noin 82 % prosenttia. Tämän vuoksi
Kemira asettaa etusijalle investoinnit uusiutuvan energian hankintaan, energiatehokkuuteen
ja prosessien sähköistämiseen. Näin se pyrkii saavuttamaan yhtiön validoidut scope 1- ja 2 -
vähennystavoitteet.
Kemiran tärkeimmät toimenpiteet, joilla vähennetään scope 2 -päästöjä ja riippuvuutta
fossiilisesta sähköstä, ovat:
• uusiutuvan sähkön osuuden kasvattaminen sopimusvälineiden avulla
• pitkäaikaiset uusiutuvan energian ostosopimukset
• vähäpäästöisten energiatuotantolaitosten osakeomistukset, kuten strategiset
Teollisuuden Voiman ja Pohjolan Voiman osakeomistukset, jotka tukevat vähäpäästöisen
energian saatavuutta
• tuotantolaitosten omat uusiutuvan energian ratkaisut. Esimerkiksi Kemiran Mojaven ja
Bartow’n tuotantolaitoksiin on asennettu aurinkokennojärjestelmät, jotka tuottavat virtaa
laitoksiin ja vähentävät laitosten riippuvuutta verkosta yli 2 000 MWh vuodessa.
Kemira on kumulatiivisesti investoinut vuodesta 2018 lähtien noin 4,7 miljoonaa euroa scope 2
-päästöjen vähentämistoimenpiteisiin. Scope 2 -päästöjen lyhyen aikavälin
vähentämistoimenpiteiden arvioidut kustannukset vuosina 2026–2030 ovat noin 3–6
miljoonaa euroa. Yhtiö määrittelee parhaillaan tulevia investointeja, joita tarvitaan, kunnes
pitkän aikavälin tavoite 2045 on saavutettu. Näihin kustannuksiin vaikuttavat useat ulkoiset
tekijät, kuten uusiutuvan sähkön saatavuus kaikilla toiminta-alueilla, uusiutuvan energian
sertifikaattien voimassaolo ja uskottavuus sekä se, saako Kemira tehtyä pitkäaikaisia
sopimuksia vähäpäästöisen energian tuottajien kanssa kilpailukykyiseen hintaan. Kemira
seuraa edelleen alueellisia energiamarkkinoita ja sääntelyn kehitystä varmistaakseen, että sen
scope 2 -strategia pysyy kustannustehokkaana, skaalautuvana ja yhdenmukaisena yhtiön
tieteeseen perustuvien tavoitteiden kanssa.
Kemiralla on tuulisähkönhankintasopimuksia ja omistusta Pohjolan Voima Oyj:ssä ja
Teollisuuden Voima Oyj:ssä (Tilinpäätöksen liite 3.5 Muut osakkeet), jotka tuottavat
hiilineutraalia sähköä ydin- ja vesivoimalaitoksissaan Suomessa. Hiilidioksidipäästöt ja
energiatehokkuus otetaan huomioon käyttöomaisuusinvestointeja tehtäessä, ja siten ne
vaikuttavat pitkäaikaisiin omaisuuseriin (Tilinpäätöksen liite 3.3 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet) sekä tulevaisuuden rahavirtaennusteiden määrittämiseen
liikearvon arvonalentumistestauksen yhteydessä (Tilinpäätöksen liite 3.1 Liikearvo).
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 52

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

SCOPE 3
Vuonna 2025 scope 3 -päästöt muodostivat noin 77 % Kemiran kaikista
kasvihuonekaasupäästöistä. Suurin osa näistä päästöistä on peräisin ostetuista tavaroista ja
palveluista sekä tuotantoketjun alku- ja loppupään kuljetuksista ja jakelusta. Scope 3
-päästöihin puuttuminen edellyttää syvällistä yhteistyötä koko arvoketjussa, hankinnan ja
logistiikan innovaatioita sekä sitoutumista avoimuuteen. Vuonna 2025 Kemiran scope 3
-tavoitepäästöt olivat noin 1 731 (1 881) ktCO 2-ekv.
Kemiran scope 3 -päästöihin liittyvä hiilestä irtautumisen strategia keskittyy olennaisimpiin
luokkiin, jotka ovat scope 3.1 (ostetut tavarat ja palvelut), scope 3.4 (tuotantoketjun alkupään
kuljetukset, mukaan lukien Kemiran maksamien toimitusten lähtevät kuljetukset ja
varastosiirrot Kemiran toimipaikkojen välillä) ja scope 3.9 (tuotantoketjun loppupään
kuljetukset, mukaan lukien asiakkaan maksamat lähtevät kuljetukset). Näiden luokkien osuus
scope 3 -kokonaispäästöistä on yhteensä noin 70 %.
Scope 3.1: ostetut tavarat ja palvelut
Kemiran scope 3.1 -päästöjen vähentämisstrategia perustuu vaiheittaiseen lähestymistapaan,
joka yhdistää teknologiset innovaatiot, kiertotalouden ja toimittajayhteistyön. Kemira teki
vuonna 2024 sisäisen scope 3.1 -päästöjen vähentämisanalyysin, jolla tunnistettiin tärkeimpiä
keinoja vähentää raaka-aineiden ja kauppatavaroiden päästöjä. Analyysi osoitti, että yli 50 %
vähentämispotentiaalista riippuu siitä, että Tier 1- ja Tier 2 -toimittajat lisäävät uusiutuvan
sähkön ja lämmön käyttöä.
Viime vuosina scope 3.1 -päästövähennysten keskeinen tekijä on ollut tuotantomäärien
absoluuttinen muutos (väheneminen). Tärkeimpiä lyhyen aikavälin päästöjen
vähentämistoimenpiteitä ovat:
• toimitusprosessien sähköistäminen ja siirtyminen vähäpäästöiseen energiaan keskeisissä
toimitusketjuissa
• siirtyminen uusiutuviin, kierrätettyihin, pienen tuote jalanjäljen ja jäteraaka-aineisiin
• tuotannon tehokkuuden parantaminen.
Kemira tutkii myös pitkän aikavälin toimenpiteitä, joissa keskitytään käyttämään pienen tuote
jalanjäljen ja kiertotalouteen pohjautuvia teknologioita fossiilisten raaka-aineiden
korvaamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa:
• materiaali- ja energiatehokkuuden parantaminen kemianteollisuuden uusilla teknologioilla
• fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentäminen sähköistämällä kemianteollisuutta
• fossiilisten raaka-aineiden korvaaminen uusiutuvilla raaka-aineilla, joilla on pieni tuotteiden
hiilijalanjälki
• kierrätysmateriaalien tuottaminen jätteestä
• kemikaalien kulutuksen vähentäminen parantamalla tuotteiden suorituskykyä, uusilla
kemikaaleilla ja digitaalisilla ratkaisuilla
• hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) ja hyödyntäminen (CCU) sekä uusiutuvan vedyn
ja talteen otetun hiilidioksidin käyttäminen.
Osana tätä strategiaa Kemira ottaa aktiivisesti huomioon riskin päästöjen lukkiutumista.
Päästöjen lukkiutumat liittyvät pitkäikäiseen toimittajainfrastruktuuriin ja hankintapäätöksiin,
jotka voivat rajoittaa tulevaa hiilestä irtautumista. Kemira pyrkii välttämään tulevia päästöjen
lukkiutumia ja varmistamaan, että sen toimet ovat linjassa yhtiön ilmastotavoitteiden kanssa
priorisoimalla vähäpäästöisiä hankintoja, sitouttamalla toimittajat ottamaan käyttöön
uusiutuvaa energiaa ja poistamalla fossiiliset raaka-aineet käytöstä asteittain.
Kemira on Kestävän palmuöljyn yhdistyksen (Roundtable on Sustainable Palm Oil, RSPO) jäsen
ja käyttää palmuöljyjohdannaisia AKD-tuotteissaan. Vuonna 2025, Kemira siirtyi käyttämään
RSPO-sertifioituja palmuöljyjohdannaisia korkeimman ketjunpituuden AKD-tuotteissaan. Noin
15 % kaikista palmuölyjohdannaisista AKD-tuotteissa on RSPO-sertifioituja. Lisäksi Kemira
selvittää muiden AKD-tuotteiden RSPO-sertifioimista ja siirtymä niiden osalta on suunniteltu
aloitettavaksi vuonna 2026. Siirtymätahti riippuu markkinoiden kysynnästä ja muutosten
hyväksyntäprosesseista.
Siirtymän tukemiseksi Kemira sitouttaa toimittajansa toimittajaohjelmansa avulla. Kemira
kerää tärkeimpien tuotteiden hiilijalanjälkitietoja, jotta se voi parantaa tietojen tarkkuutta ja
vähentää yleisten päästökertoimien käyttöä. Vuonna 2025, 37 % (28 %) scope 3.1 -päästöistä
laskettiin käyttäen ensisijaisia tietoja. Kemira laajentaa myös uusiutuvien raaka-aineiden,
kuten sokeripohjaisten ja biomassatasemenetelmällä valmistettujen kemikaalien, käyttöä ja
lisää kiertotalouteen perustuvia hankintatoimia, joissa hankitaan kierrätysmateriaaleja ja
teollisuuden sivutuotteita, kuten romumetallia ja kaatopaikoilta louhittuja mineraaleja.
Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää päästöjä ja parantaa samalla koko
toimitusketjun resurssitehokkuutta ja tuotteiden kestävyyttä. Vaikka ulkoiset tekijät
vaikuttava usein scope 3 -päästöjen vähentämistoimenpiteisiin, Kemira panostaa
toimittajayhteistyöhön, datan läpinäkyvyyteen ja innovaatioihin lisävähennysten
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 53

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

aikaansaamiseksi. Kemira seuraa scope 3.1 -päästöjen intensiteettiä sisäisenä
suorituskykyindikaattorina, jonka avulla seurataan edistymistä ja ohjataan päätöksentekoa.
Scope 3 -päästöjen vähentämiskustannukset hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti vaihtelevat
merkittävästi luokasta ja alueesta riippuen. Scope 3.1 -luokka edellyttää yleensä enemmän
investointeja raaka-aineiden hankinnan ja toimittajainfrastruktuurin monimutkaisuuden
vuoksi. Kemira on tunnistanut kaksi keskeistä scope 3 -investointeihin liittyvää liiketoiminnan
edistäjää. Nämä ovat hiilen hinnoittelu ja päästömarkkinat, jotka vaikuttavat päästöjen
vähentämistoimenpiteiden taloudelliseen kannattavuuteen sekä liiketoiminnan jatkuvuuteen
ja kasvuun. Näihin liittyen scope 3 -vähennykset tukevat pitkän aikavälin kilpailukykyä ja
toimintalupaa.
Scope 3 -päästöjen vähentämistoimenpiteiden kustannukset vuosille 2026–2033 on arvioitu.
Pitkän aikavälin investointitasot määritellään scope 3 -päästöjen vähentämistyön edetessä, ja
ne riippuvat esimerkiksi sellaisten uusiutuvien ja kierrätettyjen raaka-aineiden saatavuudesta,
joilla on pieni tuotteiden jalanjälki, vähäpäästöisten teknologioiden skaalautuvuudesta
arvoketjun alkupään prosesseissa sekä sääntely-ympäristöstä ja scope 3 -päästöjen
läpinäkyvyyden ja vähentämisen sääntely-ympäristöstä ja kannustimista.
Kemira jatkaa näiden tekijöiden seuraamista ja tarkentaa scope 3 -strategiaansa
sidosryhmien muuttuvien odotusten ja sääntelypuitteiden mukaisesti. Myös yritysten
kestävää toimintaa koskeva huolellisuusvelvoite otetaan huomioon.
Scope 3.4 ja 3.9: kuljetus ja jakelu
Kemira soveltaa kaksitahoista lähestymistapaa logistiikkaan liittyviin päästöihin, jotta se voi
saavuttaa päästövähennystavoitteensa. Yhtiö käyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa
lähestymistapaa. Tämän mukaisesti se tekee alueellisia logistisia arviointeja, joiden avulla
tunnistetaan päästöjen vähentämismahdollisuuksia. Kemira käyttää myös ylhäältä alas
suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa hyödynnetään toimitusketjun hallintaa ja arvioidaan
sääntelyjen vaikutuksia sekä palveluntarjoajien sitoumuksia vähäpäästöisiin kuljetustapoihin.
Kemira soveltaa Smart Freight Centren kehittämää GLEC-kehystä (Global Logistics Emissions
Council, Globaali logistiikkapäästöjen neuvosto) logistiikan hiilidioksidipäästöjen laskemiseen
ja hallintaan. Tällä menetelmällä varmistetaan johdonmukaisuus, avoimuus ja
yhdenmukaisuus globaalien parhaiden käytäntöjen kanssa. Kehyksen avulla Kemira on
tunnistanut viisi tärkeintä Smart Freight Centren suosittelemaa strategiaa päästöjen
vähentämiseksi tulevaisuudessa:
• Tavaraliikenteen kysynnän vähentäminen
• Liikennemuotojen optimointi
• Käyttöasteen kasvattaminen
• Kaluston energiatehokkuuden parantaminen
• Logistiikassa käytettävän energian hiilipitoisuuden vähentäminen
Strategioiden tueksi on jo toteutettu useita toimenpiteitä, kuten kuorman
optimointikäytännöt ja vähäpäästöisten polttoaineiden, kuten HVO-öljyn (vetykäsitelty
kasviöljy), käyttöönotto.
Kemiran logistiikan päästöjen vähentämissuunnitelma perustuu näihin viiteen strategiaan.
Vaikka päästöjen vähentämiskeinojen yleinen määrittely on saatu päätökseen,
yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman laatiminen, priorisointi ja toteutus ovat vielä kesken,
ja työ jatkuu vuonna 2026.
Fyysisten ilmastoriskien hillintä
Vaikka energian ja ilmastonmuutoksen hillintä- ja sopeutumistoimiin liittyviä
erityiskustannuksia ei ole vielä täysin määritetty ja jaettu, Kemira toteuttaa ennakoivasti
toimenpiteitä hallitakseen näitä riskejä. Ilmastonmuutokseen liittyvät luonnonkatastrofit,
kuten useammin tapahtuvat ja vakavammat sääilmiöt, aiheuttavat merkittäviä riskejä
tuotantoinfrastruktuurille, toimitusketjuille ja arvoketjun loppupään toimille.
Kemira harkitsee useita toimenpiteitä näiden riskien hallitsemiseksi. Näitä ovat esimerkiksi:
• kriittisen infrastruktuurin vahvistaminen
• tuotantotilojen ja varastojen lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien tarkastus ja ylläpito
• kattavien valmiussuunnitelmien laatiminen turvallisuuden varmistamiseksi, mukaan lukien
tuotantolaitosten jäähdytysjärjestelmien kapasiteetin lisääminen ja automaation
lisääminen manuaalisen työn vähentämiseksi
• varageneraattorien asentaminen, jotta voidaan varmistaa erittäin tärkeiden laitteiden
toimivuus sähkökatkosten aikana
• varastomäärien lisääminen ennen vaikeita sääkausia
• varautumissuunnitelmien laatiminen vaihtoehtoisten raaka-ainetoimittajien kanssa ja
kahteen toimittajaan turvautuminen
• patojen ja vallien rakentaminen tulville alttiisiin tuotantolaitoksiin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 54

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemira on kohdentanut resursseja eri toiminnoista ilmastonmuutokseen ja muihin
ympäristöaiheisiin liittyvien toimien toteuttamiseen. Näitä toimintoja ovat esimerkiksi EHSQ
Governance -toiminto, Sourcing-toiminto, R&I-toiminto, tuoteryhmät ja tuotanto. Kemirassa
toimii myös New Ventures & Services -yksikkö, joka nopeuttaa uusien ja ainutlaatuisten
uusiutuvien ratkaisujen kaupallistamista nykyisille markkinoille ja luo
liiketoimintamahdollisuuksia uusille lähimarkkinoille sekä uusille että nykyisille Kemiran
tuotteille. Kemira on asettanut tavoitteeksi nostaa Kemiran uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto
yli 500 miljoonaan euroon vuoden 2030 loppuun mennessä. Vuonna 2025 tämä liikevaihto oli
240 miljoonaa euroa.
Kemira on käynnistänyt useita tutkimus- ja kehittämishankkeita kasvattaakseen omien
tuotteiden raaka-aineina käytettävien uusiutuvien ja kierrätettyjen materiaalien osuutta.
Näiden hankkeiden tavoitteena on pienentää tuotteiden hiilijalanjälkeä ja vastata muihin
kestävyyttä edistäviin markkinoiden kysyntätekijöihin. Yksi Kemiran lähestymistavoista
fossiilisten raaka-aineiden korvaamiseen on biomassatasemenetelmä. Se mahdollistaa
nopean laajenemisen kohti uusiutuvia ja kierrätettyjä tuotteita, joiden hiilijalanjälki on
huomattavasti pienempi perinteisiin tuotteisiin verrattuna. Lisätietoja aiheesta on
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous -osion Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät
toimet -kappaleessa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 55

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT MITTARIT
ENERGIANKULUTUS
Kemira toimii ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla. Alat määritellään Euroopan unionin
tilastollisen toimialaluokituksen (Nomenclature statistique des activités économiques, NACE)
mukaan, jossa Kemiran toiminnot jaetaan muiden orgaanisten ja epäorgaanisten kemikaalien
valmistukseen.

Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 2025 | 2024 | 2023
1) Hiilestä ja hiilituotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | N/A | N/A | N/A
2) Raakaöljystä ja öljytuotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 26 091 | 19 714 | 24 076
3) Maakaasusta peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 369 152 | 375 310 | 465 513
4) Muista fossiilisista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 214 815 | 237 737 | 270 635
5) Ostetun tai hankitun fossiilisista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn tai jäähdytyksen kulutus, MWh | 553 303 | 604 137 | 629 042
6) Fossiilisen energian kokonaiskulutus, MWh | 1 163 361 | 1 236 898 | 1 389 266
Fossiilisten energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 34,2 | 31,3 | 34,0
7) Muu uusiutumaton energian kulutus, MWh | 164 330,9 | 334 965,6 | 325 698,3
Uusiutumattomien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 4,8 | 8,5 | 8,0
8) Ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutus, MWh | 1 165 182 | 1 283 988 | 1 439 084
Ydinvoimaan perustuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 34,3 | 32,5 | 35,3
9) Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 0 | 0 | 0
10) Ostetun tai hankitun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus, MWh | 1 334 466 | 1 100 753 | 927 881
11) Itse tuotetun, muusta kuin polttoaineesta peräisin olevan uusiutuvan energian kulutus, MWh | 89 | 144 | 78
12) Uusiutuvan energian kokonaiskulutus, MWh | 1 334 555 | 1 100 898 | 927 959
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 39,2 | 27,8 | 22,7
Energian kokonaiskulutus, MWh (rivit 6–8, 12 yhteensä) | 3 827 430 | 3 956 749 | 4 082 007
13) Tuotantolaitoksen ulkopuolelle toimitettu energia, MWh | 426 338 | 401 845 | 401 281
Energian kokonaiskulutus vähennettynä tuotantolaitoksen ulkopuolelle toimitetulla energialla, MWh | 3 401 091 | 3 554 905 | 3 680 726

Energiaintensiteetti | 2025 | 2024 | 2023
Energian kokonaiskulutus ilmastovaikutukseltaan merkittävillä aloilla, MWh | 3 827 430 | 3 956 749 | 4 082 007
Liikevaihto, toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittäviltä aloilta, milj. euroa | 2 753,5 | 2 948,1 | 3 383,7
Energiaintensiteetti 1) | 0,001 | 0,001 | 0,001

1) Energian kokonaiskulutus liikevaihtoon suhteutettuna (Liikevaihto toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä
aloilla on kokonaisuudessaan Kemiran liikevaihto, joka on raportoitu Tilinpäätöksen Konsernin tuloslaskelma -osiossa)

Energiantuotanto, MWh | 2025 | 2024 | 2023
Uusiutuva | 21 930 | 19 777 | 78
Uusiutumaton | 404 497 | 425 796 | 441 651

ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMINEN JA SEN HILLINTÄ
Kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti | 2025 | 2024 | 2023
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteinen) intensiteetti 1) | 0,001 | 0,001 | 0,001
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteinen) intensiteetti 1) | 0,001 | 0,001 | 0,001
Liikevaihto, milj. euroa | 2 753,5 | 2 948,1 | 3 383,7

1) Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt tCO 2 -ekv suhteessa liikevaihtoon (liikevaihto raportoitu tilinpäätöksen Konsernin
tuloslaskelma -osiossa)

Kasvihuonekaasu- päästöt maantieteellisen alueen mukaan 1) | 2025 | 2024 | 2023
Sijainti- perusteiset | Markkina- perusteiset | Sijainti- perusteiset | Markkina- perusteiset ²⁾ | Sijainti- perusteiset | Markkina- perusteiset ²⁾
EMEA | 1 470 930 | 1 447 766 | 1 611 792 | 1 607 509 | 1 586 714 | 1 582 461
APAC | 457 552 | 443 868 | 504 161 | 498 978 | 524 643 | 520 904
Americas | 1 088 151 | 1 055 570 | 1 157 657 | 1 008 151 | 1 545 243 | 1 397 455
Yhteensä | 3 016 633 | 2 947 205 | 3 273 610 | 3 125 014 | 3 656 600 | 3 561 321

1) Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt tCO 2-ekv
2) Scope 2 (markkinaperuisteinen) päivitetty laskentamenetelmän tarkistuksen ja toimipaikkakohtaisten toimittajien
päästökertoimien todentamisen perusteella vuosille 2023 ja 2024
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 56

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kasvihuonekaasupäästöt | Takautuva |
Perusvuosi | Lähtötaso | 2023 | 2024 | 2025 | Muutos-% | 2030 | 2033 | Vuotuinen %-tavoite / perusvuosi
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt, tCO 2 -ekv. | 2018 | 137 352 | 118 556 | 118 364 | 129 379 | 9,3 | — | — | —
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus, % | — | — | 37,0 | 48,8 | 50,8 | 4,1 | — | — | —
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset), tCO 2 -ekv. | 2018 | 1 009 913 | 622 902 | 626 533 | 449 273 | -28,3 | — | — | —
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset), tCO 2 -ekv. 3) | 2018 | 756 951 | 548 020 | 477 937 | 379 845 | -20,5 | — | — | —
Scope 1 ja scope 2 -kasvihuonepäästöt (markkinaperusteiset) 1) 3) | 2018 | 894 303 | 666 576 | 596 301 | 509 224 | -14,6 | 436 000 | — | 4,27
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt
Epäsuorien scope 3 -kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, tCO 2 -ekv. | 2021 | 2 337 475 | 1 862 773 | 1 880 746 | 1 730 821 | -8,0 | — | 1 577 000 | 2,71
1 Ostetut tavarat ja palvelut | 2021 | 2 116 922 | 1 643 940 | 1 691 323 | 1 552 266 | -8,2 | — | — | —
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu | 2021 | 176 052 | 179 041 | 159 176 | 150 644 | -5,4 | — | — | —
9 Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä | 2021 | 44 501 | 39 792 | 30 247 | 27 911 | -7,7 | — | — | —
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt 2) |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt, tCO 2 -ekv. |  | 3 484 740 | 2 604 231 | 2 625 643 | 2 309 473 | -12,0 | — | — | —
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt, tCO 2-ekv. |  | 3 231 778 | 2 529 349 | 2 477 047 | 2 240 045 | -9,6 | — | — | —

1) Scope 1 ja 2 -kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt perustuvat Kemiran SBTi-tavoitteeseen, josta löytyy lisätietoa osiosta Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet
2) Vuoden 2018 scope 1:n ja 2:n lähtötasot ja vuoden 2021 scope 3:n lähtötaso yhteensä. Kemiralla ei ole erillistä vähennystavoitetta kasvihuonekaasujen kokonaispäästöille.
3) Scope 2 (markkinaperuisteinen) päivitetty laskentamenetelmän tarkistuksen ja toimipaikkakohtaisten toimittajien päästökertoimien todentamisen perusteella vuosille 2023 ja 2024
Kemiran merkittävimmät scope 3 -kategoriat ovat kategoriat 3.1, 3.4 ja 3.9, jotka kattavat
suurimman osan Kemiran scope 3 -kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä kategoriat sisältyvät
myös SBTi:n lyhyen aikavälin tavoitteeseen, jotka on esitetty yllä olevassa taulukossa.
Kasvihuonekaasuinventaarioista on jätetty pois kategoriat 3.13, 3.14 ja 3.15, jotka eivät ole
relevantteja Kemiralle, ja estimoidut k ategoriat 3.10, 3.11 ja 3.12, joiden laskennan laatua
halutaan parantaa. Jäljelle jäävät k ategoriat 3.3, 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8 ovat olennaisia, mutta niitä
ei ole raportoitu merkittävinä päästökategorioina niiden vähäisten päästöjen vuoksi. Kaikki
olennaiset, merkittävät ja ei-merkittävät, kategoriat sisältyvät kasvihuonekaasujen
bruttopäästöihin.
Sopimusvälineiden osuus scope 2 -kasvihuonekaasupäästöistä oli 29,2 % (21,2 %) vuonna
2025.

Kasvihuonekaasujen bruttopäästöt, tCO2-ekv | 2025 | 2024 | 2023
Scope 1 1) | 129 379 | 118 364 | 136 676
Scope 2 (sijaintiperusteiset) 1) | 449 273 | 626 533 | 643 300
Scope 2 (markkinaperusteiset) 1) | 379 845 | 477 937 | 548 020
Scope 3 2) | 2 437 981 | 2 528 713 | 2 876 625
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt | 3 016 633 | 3 273 610 | 3 656 600
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt ³⁾ | 2 947 205 | 3 125 014 | 3 561 321

1) Ei sisällä Oil & Gas -liiketoimintaan liittyviä päästöjä vuonna 2024
2) Sisältää kaikki olennaiset scope 3 -päästökategoriat (3.1, 3.3–3.9). Päästöihin sisältyy Oil & Gas -liiketoiminnan osuus
vuosina 2023 ja 2024.
3) Scope 2 (markkinaperuisteinen) päivitetty laskentamenetelmän tarkistuksen ja toimipaikkakohtaisten toimittajien
päästökertoimien todentamisen perusteella vuosille 2023 ja 2024
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 57

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

KASVIHUONEKAASUJEN POISTOT JA HILLINTÄHANKKEET
Kemira ei tällä hetkellä käytä päästöhyvityksiä. Suunnitelmana on kuitenkin tutkia tarjolla
olevia vaihtoehtoja tulevaisuudessa. Kemira pitää todennettavissa olevia luonnollisia tai
teknologisia hiilidioksidin poistomenetelmiä kelvollisina keskipitkän aikavälin mahdollisuuksina
vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tällä hetkellä yhtiö kuitenkin keskittyy etsimään
ratkaisuja, joilla vähentää kasvihuonekaasupäästöjä suoraan. Kemira ei käytä päästöhyvityksiä
keinona vähentää kasvihuonekaasupäästöjä päästöhyvitysmarkkinoiden epävarmuuden ja
heikon luotettavuuden vuoksi. Päästöhyvityksiä voidaan harkita kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiskeinona pitkällä aikavälillä, kun markkinat ovat kypsyneet.
HIILEN SISÄINEN HINNOITTELU
Kemira aloitti vuonna 2019 hiilensisäisen hinnoittelun herkkyysanalyysin yli 500 000 euron
investoinneista. Tarkoituksena on lieventää ympäristöriskejä ja edistää vastuullisia
investointeja. Tämä päivitettiin kesäkuussa 2022 vastaamaan EU:n päästökauppajärjestelmän
(emission trading scheme, ETS) hintoja, ja Kemiran hiilen sisäinen hinta on sen myötä 100
euroa / tCO 2-ekv. Hiilen sisäistä hintaa sovelletaan maailmanlaajuisesti Kemiran koko
arvoketjuun ja tammikuusta 2024 alkaen sitä käytetään kaikkiin yli 100 000 euroa ylittäviin
investointeihin. Vuonna 2025 merkittävien ilmastovaikutusten hankkeisiin sovellettu hiilen
sisäinen hinnoittelu oli yhteensä 374 000 (217 000) euroa.
Lyhyellä aikavälillä Kemiran sisäinen hiilen hinnoittelu on lisännyt tietoisuutta yhtiön sisällä
hiilen nykyisistä ja tulevista kustannuksista, edistänyt vahvaa kestävyyskulttuuria ja
parantanut yhtiön ulkoista mainetta. Aloite on johtanut myös konkreettisiin hiilivähennyksiin ja
laskenut energiankulutuskustannuksia. Pitkällä aikavälillä Kemiran hiilen sisäinen hinta on
vahvistanut riskienhallintaan liittyvää sisäistä valvontaa. Tämän avulla yhtiö voi reagoida
tehokkaammin riskienarviointien muuttamiseen. Lisäksi se on auttanut tunnistamaan ja
hyödyntämään Kemiran omien toimintojen ja toimitusketjun tarjoamia mahdollisuuksia.
Tämän myötä koko yhtiö pyrkii lisäämään ilmastonmuutoksen hillintää.
Konsernin laatimisperiaatteet
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
Kemiran energiankulutus arvioidaan sen perusteella, käytetäänkö tuotantolaitoksilla
tuotettua maakaasua höyryn tai lämmön tuottamiseen, kolmansien osapuolten ostamaa tai
toimittamaa sähköä sekä kolmansien osapuolten hankkimaa tai toimittamaa höyryä.
Kokonaisenergiankulutus on määritelty laskemalla yhteen fossiilisen energian
kokonaiskulutus, energiankulutus ydinvoimaan perustuvista lähteistä sekä uusiutuvan
energian kokonaiskulutus. Muutoksena aiempaan, itse tuotettu, muusta kuin polttoaineesta
peräisin oleva uusiutuva energiankulutus on nykyään sisällytettynä uusiutuvan energian
kokonaiskulutukseen. Energiaintensiteettitiedot puolestaan ilmaistaan kilowattitunteina
tuotantotonnia kohti. Energiaintensiteetin määrittämiseksi Kemira jakaa
kokonaisenergiankulutuksen vuotuisella tuotantomäärällä. Määrittämisessä huomioidaan
myös se, että tuotannon yhdistelmä vaikuttaa merkittävästi energiaintensiteettiin. Energia
luokitellaan uusiutumattomaksi, uusiutuvaksi tai ydinenergiaksi vakiintuneiden
raportointistandardien ja -kehysten mukaisesti. Tiedot kerätään mittarilukemien ja laskujen
avulla. Tällä hetkellä painotetaan laskutietoja.
Vuoden 2024 energiankulutukseen liittyvistä luvuista on jätetty pois ne tuotantolaitokset,
jotka olivat osana Oil & Gas -liiketoimintaa tammikuussa 2024 ennen helmikuussa 2024
toteutunutta myyntiä. Näiden tuotantolaitosten arvioidaan vastanneen noin 0,3 % energian
kokonaiskulutuksesta vuonna 2024.
Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
Kemira laatii kaikkien scope-päästöjen yrityskohtaiset kasvihuonekaasuinventaariot
Maailman luonnonvarainstituutti WRI:n ja Maailman kestävän kehityksen yritysneuvosto
WBCSD:n GHG Protocol -asiakirjan mukaisesti. Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan CO 2-ekv,
joihin sisältyvät CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 ja NF3. Kemiran kasvihuonekaasuinventaario
on GHG Protocol: A Corporate Accounting and Reporting Standard- sekä Corporate Value
Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard -standardien mukainen.
Energia-, polttoaine- ja tuotantotiedot scope 1- ja scope 2 -päästöjen laskemista varten
kerätään neljännesvuosittain. Scope 3 -päästöt lasketaan ja raportoidaan vuosittain, ja
tulokset sisällytetään Kemiran Kestävyysraporttiin sekä EcoVadis- ja CDP-raportteihin.
Vuonna 2025 37 % (28 %) scope 3 -päästöistä laskettiin käyttäen ensisijaisia tietoja.
Scope 1:n ja scope 2:n bruttopäästöistä on jätetty pois ne tuotantolaitokset, jotka olivat
osana Oil & Gas -liiketoimintaa tammikuussa 2024 ennen helmikuussa 2024 toteutunutta
myyntiä. Näiden tuotantolaitosten arvioidaan vastanneen vähemmän kuin 0,5 %
markkinaperusteisista scope 1 ja 2 bruttopäästöistä vuonna 2024. Vuoden 2024 scope 3
-kasvihuonekaasujen bruttopäästöihin on sisällytetty Kemiran Oil & Gas -liiketoiminnasta
tammikuussa 2024 syntyneet päästöt ennen helmikuussa 2024 toteutunutta myyntiä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 58

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kategoriat 3.3, 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8 on sisällytetty scope 3 -kasvihuonekaasujen
bruttopäästöjen laskelmiin. Kategoriat 3.10 ja 3.11 on arvioitu mutta jätetty pois
raportoinnista ennen laskennan laadun parantamista. Kategoriat 3.13, 3.14 ja 3.15 eivät ole
relevantteja Kemiralle, ja ne on siksi jätetty pois kasvihuonekaasuinventaariosta. Kemiran
kasvihuonekaasupäästöt koostuvat pääasiassa hiilidioksidista ja vähäisestä määrästä
metaania (CH 4) ja typpioksidia (N 2 O). Kasvihuonekaasupäästöjä estimoidaan CO 2-ekv -
kertoimien avulla, sillä yli 99 % CO 2-ekv -päästöistä on hiilidioksidia.
Suorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 1): Scope 1 -päästöt perustuvat GHG Protocol
-asiakirjaan, ja ne kattavat kaikki Kemiran toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt. Näitä
ovat muun muassa seuraavat päästöt:
• Polttoaineiden poltto: kattiloiden, kuivausrumpujen ja polttomoottoreiden käyttämä
maakaasu ja polttoöljy, joilla tuotetaan höyryä, lämpöä ja sähköä tuotantolaitoksilla.
– Vedyn poltto: natriumkloraattilaitoksien kattiloissa käytetään sivutuotteena syntyvää
vetykaasua, jolla korvataan fossiilisia polttoaineita. Vedyn poltosta aiheutuvien
päästöjen määräksi ilmoitetaan nolla.
– Rikin poltto: Ruotsin Helsingborgin tuotantolaitoksella on rikkikattila, joka tuottaa
höyryä ja sähköä. Päästöjen määräksi ilmoitetaan nolla.
• Kulkuvälineistä lähtöisin oleva poltto: trukkien ja yritysajoneuvojen käyttämät
polttoaineet, kuten propaani, diesel ja bensiini.
• Raaka-aineiden käsittely: hiilipitoisten raaka-aineiden, kuten maakaasun,
natriumkarbonaatin, kalsiumkarbonaatin ja koksin, fysikaalinen tai kemiallinen käsittely.
• Kuljetuskalusto: Pohjois-Amerikan saostuskemikaaliliiketoimintaan kuuluu
kuljetuskalustoa, jolla raaka-aineita toimitetaan omille tuotantolaitoksille ja tuotteita
asiakkaille.
Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 2): Scope 2 -päästöt perustuvat GHG Protocol
-asiakirjaan, ja ne sisältävät epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt, jotka ovat peräisin Kemiran
kuluttaman ostetun sähkön, lämmön, höyryn tai jäähdytyksen tuotannosta muualla kuin
tuotantolaitoksissa. Näitä hankitaan paikallisilta kuntaviranomaisilta, yksityisiltä yrityksiltä
tai erillisiltä tuotantolaitoksilta samassa teollisuuskompleksissa. Uusiutuvien
energialähteiden ja ydinenergialähteiden scope 2 -päästöjen määräksi ilmoitetaan nolla.
Scope 2 -päästöt lasketaan käyttämällä sijaintiperusteista ja markkinaperusteista
menetelmää, ja ne lasketaan kunkin tuotantolaitoksen osalta. Toimittajien toimittamia
päästötietoja (tCO 2-ekv/MWh) käytetään, jos ne ovat saatavilla. Jos näin ei ole,
markkinaperusteisen päästökertoimen laskemiseen käytetään toimittajan
polttoaineyhdistelmätietoja. Näiden päästökertoimien lähteitä ovat muun muassa
sähkönhankintasopimukset, Kansainvälinen energiajärjestö (International Energy Agency,
IEA), Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö
(Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA), Motiva Oy sekä energia-alan
yritykset. Scope 2 -sijaintiperusteiset päästökertoimet päivitettiin vuonna 2025.
Kemiran scope 1- ja scope 2 -tavoite kattaa omat tuotantolaitokset lukuun ottamatta
Pohjois-Amerikan kuljetuskaluston päästöjä, joiden osuus on noin 3 % kaikista scope 1- ja
scope 2 -päästöistä.
Sopimusvälineiden osuus Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöistä on päivitetty vuodelle 2024
laskentamenetelmän tarkistuksen ja kehityksen myötä. Raportoitu luku oli 5,6 % ja oikaistu
luku oli 21,2 % .
Scope 2 (markkinaperusteiset) kasvihuonekaasupäästöt päivitetty laskentamenetelmän
tarkistuksen ja kehittämisen sekä toimipaikkakohtaisten toimittajien päästökertoimien
todentamisen jälkeen vuosille 2023 ja 2024.

| Oikaistu luku | Raportoitu luku | Muutos
2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset), tCO2-ekv. | 477 937 | 548 020 | 467 561 | 469 839 | 10 376 | 78 181

Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 3): Scope 3 -päästöt estimoidaan kaikille
Kemiran kannalta olennaisille luokille, jotka on määritelty GHG Protocol Corporate Value
Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard -standardissa ja sen Guidance for
Accounting & Reporting Corporate GHG Emissions in the Chemical Sector Value Chain -
tukiasiakirjassa. Päästöjen estimoinnissa käytetään kemianteollisuuden, DEFRA-ministeriön,
IEA-järjestön, Ecoinvent-tietokannan, Cefic-yhdistyksen ja ECTA-järjestön ohjeistuksia.
Scope 3 -inventaario jakautuu 15 alaluokkaan (luokka 1 – luokka 15):
• Luokka 1 – Ostetut tavarat ja palvelut: päästöt lasketaan toimittajakohtaisiin,
hybridipohjaisiin ja menoperusteisiin keskiarvotietoihin ja keskiarvotuotemenetelmiin
perustuen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 59

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

• Luokka 2 – Tuotantohyödykkeet: Päästöt lasketaan toimittajakohtaisiin, hybridipohjaisiin
ja menoperusteisiin keskiarvotietoihin ja keskiarvotuotteisiin sekä menoperusteisiin
keskiarvomenetelmiin perustuen. Luokka 3.2 lasketaan osana luokkaa 3.1.
• Luokka 3 – Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (jotka eivät sisälly scope 1- tai
scope 2 -päästöihin): päästöt lasketaan käyttämällä keskiarvotietoja menoperusteisiin
menetelmiin perustuen.
• Luokka 4 – Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu: päästöt lasketaan käyttämällä
keskiarvotietoja sekä polttoaine- ja menoperusteisia menetelmiä.
• Luokka 5 – Toiminnassa muodostuva jäte: Kerätyt jätetiedot jaetaan seitsemään
luokkaan. Kemira noudattaa paikallisia ympäristölupia jäteraportoinnissa sekä
hyödyntämis- ja loppukäsittelymenetelmien määritelmiä. Oletuksena on, että
loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte ei aiheuta päästöjä.
• Luokka 6 – Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen: Päästöt lasketaan etäisyyksiin
perustuvaa menetelmää (Thrust Carbon -menetelmä) käyttäen. Päästöt raportoidaan
aiempien vuositietojen avulla. Kemira arvioi ja päivittää estimaatteja tarpeen mukaan
uudelleen.
• Luokka 7 – Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne: Lasketaan käyttäen
polttoaineiseen ja etäisyyksiin perustuvia menetelmiä, joissa käytetään Yhdistyneen
kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriön (Department for
Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA) vuoden 2012 ohjeita ja energia- ja
ilmastonmuutosministeriön (Department of Energy and Climate Change, DECC)
kasvihuonekaasujen muuntamista. Päästöt raportoidaan aiempien vuositietojen avulla.
Kemira arvioi ja päivittää estimaatteja tarpeen mukaan uudelleen.
• Luokka 8 – Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät: Päästöt perustuvat
vuokratun omaisuuserän työntekijöihin. Lasketaan käyttäen WBCSD:n ohjeistuksen
mukaista keskiarvotietoihin perustuvaa menetelmää, jossa energiankäyttö on 300 kWh/
m 2 ja päästöt 0,7 kg CO2-ekv/kWh.
• Luokka 9 – Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä: lasketaan käyttäen GLEC-
menetelmää (Global Logistics Emissions Council, Globaali logistiikkapäästöjen neuvosto),
jossa otetaan huomioon kuljetustapa, tarkastettu paino, keskimääräinen etäisyys ja
päästöjen intensiteettikerroin sekä keskiarvotiedot ja polttoaine- ja etäisyysperusteiset
menetelmät.
• Luokka 10 – Myytyjen tuotteiden jalostus: päästöjä ei lasketa tietojen seurannan
rajoitusten vuoksi.
• Luokka 11 – Myytyjen tuotteiden käyttö: päästöt lasketaan keskiarvotietoihin perustuvan
menetelmän perusteella ja päästöjen estimoidaan olevan nolla tai lähellä nollaa.
Kolmansille osapuolille toimitettu vety on hiiletöntä polttoainetta.
• Luokka 12 – Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa: Lasketaan käyttäen
keskiarvotietoihin perustuvaa menetelmää. Jos tuotteella ei ole uutta elinkaarta, se
luokitellaan jätteeksi. Jätevedenkäsittelyn, polton ja kaatopaikalle sijoittamisen
päästökertoimet on hankittu Ecoinvent-tietokannasta.
• Luokka 15 – Investoinnit: Investointien päästöistä ei ole saatavilla tietoa. Kaikki
investoinnit ilmoitetaan scope 1- ja scope 2 -päästöinä, jotka liittyvät aineellisiin
hyödykkeisiin.
Kemiralla ei ole ESRS-standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Niiden mittareiden määritelmät, jotka eivät ota huomioon SBTi-tavoitteita, eivät ole ulkoisen
toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 60

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

E2 Pilaantuminen
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen
● | Vaikutuksia ilmaan, veteen ja maaperään, kun raaka-aineita prosessoidaan | ↗ Alkupää | ▲△△ | • Kemiran Liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Pilaantumiseen liittyviä riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien pilaantumisen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa.
▲ | Mahdolliset ympäristövahingot tuotantolaitoksissa tai kuljetusten aikana, jotka aiheuttavat ilman, veden tai maaperän pilaantumista. Pilaantumisesta voi aiheutua taloudellisia vaikutuksia puhdistusten, tuotannon keskeytysten ja mainehaittojen kautta. | ● Omat toiminnot | △△▲ | • Ilmaan, veteen ja maaperään joutuvien vuotojen ja päästöjen vaatimustenmukaisuutta hallinnoidaan integroidulla johtamisjärjestelmällä ja siihen liittyvillä prosesseilla
▲ | Kemiralla on historiallisiin toimintoihin liittyviä ympäristövastuita tuotantolaitoksilla, jotka on rakennettu ennen nykyisellä tasolla olevia ympäristömääräyksiä. Säädösten tai tuotantolaitosten maankäytön muutoksilla voi olla merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. | ● Omat toiminnot | △△▲ | • Kemiralla on prosessi, jolla hallitaan ja seurataan ympäristövastuisiin liittyviä hankkeita ja varauksia säännöllisesti. Kunnostushankkeita hallinnoidaan viranomaisvaatimusten ja Kemiran kestävän projektinhallinnan periaatteiden mukaisesti.
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet |
○ | Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet voivat aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia Kemiran tuotteisiin ja arvoketjuun | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲▲△ | • Kemiran prioriteettiaineiden hallintaprosessi kattaa huolta ja erityistä huolta aiheuttavat aineet raaka-aineissa, prosessikemikaaleissa sekä omissa tuotteissa • Kemiran innovaatioprosessin kestävyystarkasteluissa käsitellään Kemiran tuotteiden turvallisuutta ja raaka-aineiden kestävyyttä • Aineiden turvallista käyttöä koskevat ohjeet ovat saatavilla
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja hallinta
Kemira on tunnistanut pilaantumiseen liittyviä olennaisia vaikutuksia ja riskejä
olennaisuusarvioinnissa, joka on esitetty Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet -kappaleessa. Kemira on tunnistanut globaalisti merkittävät
ympäristövaikutukset ja -näkökohdat toiminnasta kerätyn ympäristötiedon perusteella.
Olennaisiksi näkökohdiksi on tunnistettu mahdollisten vuotojen ja poikkeustilanteissa
tapahtuvien kemikaalipäästöjen aiheuttama pilaantuminen sekä historiallisiin toimintoihin
liittyvät tunnetut ja mahdolliset ympäristövastuut. Olennaiseksi näkökohdaksi ei tunnistettu
tuotantolaitosten tavanomaiseen ympäristölupaehtojen mukaiseen toimintaan liittyvää
kuormitusta ilmaan, veteen ja maaperään.
Kemira on ottanut käyttöön prioriteettiaineiden hallintaprosessin, joka kattaa koko Kemiran
arvoketjun. Sen tarkoituksena on korvata huolta aiheuttavat aineet ja minimoida niiden käyttö
sekä poistaa erityistä huolta aiheuttavat aineet käytöstä asteittain. Prosessin mukaan Kemira
seuraa koko tuotevalikoimaa, myös raaka-aineita ja prosessikemikaaleja, huolta aiheuttavien
aineiden (substances of concern, SoC) ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden (substances of
very high concern, SVHC) osalta ja laatii hallintasuunnitelmia näille aineille. Suunnitelmien
tarkoituksena on määritellä kuhunkin aineeseen liittyvät erityisriskit, tutkia vaihtoehtoja
näiden riskien hallitsemiseksi ja laatia toimintasuunnitelmia suositeltaville ratkaisuille.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut toimimaan turvallisesti ja vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan
koko arvoketjussaan sekä parantamaan jatkuvasti kestävyystoimiaan strategian,
liiketapaperiaatteiden ja muiden toimintaperiaatteiden sekä integroidun johtamisjärjestelmän
mukaisesti kuten E1 Ilmastonmuutos -osiossa todetaan. Terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät
osa-alueet, ilmaan, veteen ja maaperään päätyvien haitallisten päästöjen minimointi,
resurssien kulutuksen ja jätteen syntymisen vähentäminen sekä yhtiön tuotteiden
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 61

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

johdonmukainen laatu ovat perusedellytyksiä sille, että Kemira voi harjoittaa liiketoimintaa
kemianteollisuudessa kestävällä tavalla. Kestävyystoimintaperiaatteet ovat linjassa Kemiran
liiketapaperiaatteiden ja Kemiran muiden sisäisten toimintaperiaatteiden,
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen, rekrytointitoimintaperiaatteiden ja hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteiden kanssa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran lähestymistapa kestävyyteen on huomioitu myös Kemiran riskienhallintaprosessissa,
joka on määritelty Kemira-konsernin riskienhallintatoimintaperiaatteissa. Hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteissa määritellään, miten kestävyys on otettava huomioon hankinta- ja
ostotoiminnoissa, toimittajien johtamistoimissa sekä arvoketjun alkupäähän kohdistuvissa
vaatimuksissa. Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistus takaa, että sidosryhmät voivat käyttää
Kemiran tuotteita turvallisesti, että ne ovat turvallisia ympäristön kannalta ja että kemialliset
riskit ja niiden vaikutukset sisällytetään Kemiran toimintaan, strategian toteuttamiseen ja
pitkän aikavälin strategiseen kehittämiseen liittyvään päätöksentekoon.
Kemira tekee kemiallisten vaarojen arviointeja raaka-aineista, tuotteista, välituotteista ja
valmistuksen apuaineista. Arvioinnit on sisällytetty muutoksenhallintaprosessiin.
Tuotevastuullisuuden avulla Kemira voi tunnistaa varhaisessa vaiheessa tiettyjä kemikaaleja ja
niiden vaaroja koskevat huolenaiheet ja hallita näitä riskejä koko arvoketjussa. Kemira on
sitoutunut minimoimaan huolta tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden käytön, kun se
valitsee tuotekehityksen raaka-aineita ja korvaa tuotereseptien huolta tai riskejä aiheuttavia
raaka-aineita.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemira on tunnistanut omassa toiminnassaan ympäristön pilaantumisvahinkoihin liittyviä
riskejä ja muita vaikutuksia. Kemira seuraa vapaaehtoisia suorituskykymittareita ja niihin
liittyviä tavoitteita osana yhtiön integroitua johtamisjärjestelmää riskien ja vaikutusten
pienentämiseksi. Nämä tavoitteet eivät kuitenkaan ole ESRS-standardin määritelmän
mukaisia. Kemira arvioi ja päivittää näitä suorituskykymittareita säännöllisesti tarpeen
mukaan. Näitä suorituskykymittareita ovat muun muassa:
• ympäristövahinkojen lukumäärä
• vuotojen lukumäärä
• prosessiturvallisuusvahinkojen lukumäärä
• ympäristöpoikkeamien lukumäärä.
Kemira on kehittänyt elinkaariarviointivalmiuksiensa (Life Cycle Assessment, LCA). Kemiran
tarkoituksena on kehittää arviointitietojen avulla tulevia pilaantumiseen liittyviä suorituskyky-
ja muita mittareita, jotka kohdistuvat sen arvoketjun alkupään toimintoihin.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TOIMET
Omien toimintojen ympäristövahinkojen ehkäisytoimet
Osana Kemiran sertifioitua integroitua johtamisjärjestelmää yhtiö kehittää globaaleja ja
tuotantolaitostason standardeja ja menettelytapoja pilaantumiseen liittyvien lupa- ja
sääntelyvaatimusten täyttämisen varmistamiseksi. Kemira parantaa jatkuvasti toimintaansa,
jotta se voi vähentää ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Yhtiössä esimerkiksi hallitaan ja vältetään vahinkoja ennaltaehkäisevillä toimilla. Kemiran
ympäristövahinkojen estämisen vähimmäisvaatimukset on esitetty vuotojen ehkäisyn,
prosessiturvallisuuden ja kunnossapidon standardeissa. Kaikki vahingot, jotka vaikuttavat
ilmaan, veteen ja maaperään, ja niihin liittyvä dokumentaatio, esimerkiksi vahinkotutkinnan
asiakirjat, raportoidaan Kemiran EHS-raportointijärjestelmään. Kemiran johtamisjärjestelmät
auditoidaan sekä sisäisesti että ulkoisesti. Tarkoituksena on arvioida, ovatko ne uusimpien
ISO 9001-, ISO 140001- ja ISO 45001 -standardien mukaisia.
Kemiran tuotantolaitoksissa kehitetään paikallisia menettelytapoja lupien ja niiden taustalla
olevien säädösten edellyttämien toimien toteuttamiseksi. Kaikilla Kemiran tuotantolaitoksilla
on ympäristöluvat, ja niissä käytetään ympäristön pilaantumista rajoittavia teknologioita, jotka
noudattavat parhaan käytettävissä olevan tekniikan (Best Available Techniques, BAT)
vaatimuksia ympäristölupien edellyttämällä tavalla. Näitä ovat esimerkiksi ilmanpäästöjen
käsittelyyn käytettävät pesurit ja suodattimet sekä jätevedenkäsittely tai liittyminen
kolmannen osapuolen jätevedenkäsittelyyn sovellettavien vaatimusten täyttämiseksi.
Johtamisjärjestelmäauditointien lisäksi Kemirassa käytetään kolmannen osapuolen
toteuttamaa EHS-lainsäädännön noudattamisen auditointiohjelmaa. Kolmannen osapuolen
tekemiä EHS-lainsäädännön noudattamisen auditointeja toteutetaan vuosittain
tuotantolaitosotoksesta. Lisäksi lainsäädännön noudattaminen varmistetaan kaikissa
tuotantolaitoksissa vuosittain osana keskitettyä ympäristötietojen keruu- ja
raportointiprosessia. Kemiran tehokas johtamisjärjestelmä edellyttää, että kaikki
tuotantolaitokset ja auditoijat raportoivat vuodoista sekä vaatimusten noudattamatta
jättämiseen liittyvistä tapauksista Kemiran EHSQ Governance -toiminnolle sisäisen EHS-
raportointityökalun kautta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 62

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Hätätilanteissa Kemira soveltaa varovaisuusperiaatteita ja tunnistaa, ehkäisee lieventää
kielteisiä vaikutuksia erilaisilla mekanismeilla, prosesseilla ja menettelytavoilla.
Lieventämistoimiin kuuluvat hätätilanteiden ja kriisien hallintaprosessit, eli ensiaputoimet
vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa sekä liiketoiminnan keskeytyksissä. Koska yhtiö haluaa
varmistaa sen, että se kehittyy jatkuvasti, tehdään juurisyyanalyyseja, joiden avulla
tunnistetaan parannus- ja korjaustoimia. Kemiralla on valmius- ja varautumisstandardi, joka
takaa riittävät pelastusvalmiudet henkilöstön, kaluston ja yhteisön suojelemiseksi
hätätilanteissa. Hätätilanteiden torjunnassa keskitytään ensisijaisesti vaaratilanteen
turvalliseen hallintaan ja työntekijöihin ja ympäröivään yhteisöön kohdistuvien vaikutusten
minimoimiseen.
Integroidun johtamisjärjestelmän ja EHS-lainsäädännön noudattamisen arviointiohjelmien
sekä useiden tuotantolaitoskohtaisten teknisten parannusten lisäksi vuonna 2025 Kemira
jatkoi maailmanlaajuista turvallisuuskoulutusohjelmaansa, joka on tarkoitettu kaikille
tuotantolaitosten työnjohtajille. Ohjelman tavoitteena on parantaa turvallisuustietoisuutta ja
-kulttuuria käytännön tuotantotyötä suorittavalla tasolla. Kaikkien tuotantolaitosten
vuoropäälliköt koulutettiin vuoden 2025 loppuun mennessä. Ohjelma keskittyy erilaisiin
turvallisuusaiheisiin sisältäen vuotojen ehkäisyn ja ympäristövaatimusten noudattamisen.
Vuonna 2025 Kemira jatkoi myös EMEA-alueen liikenneturvallisuuden tehostamisohjelmaa,
jonka tavoitteena on parantaa Kemiran päivittäistä kuljetuksiin liittyvää turvallisuutta
tehostamalla prosesseja sekä yhtenäistämällä tehtäviä ja vastuualueita koko organisaatiossa.
Ohjelmassa painotetaan kuljetusasiakirjojen vaatimustenmukaisuutta, toimitustoimintaa ja
tuotantolaitosten toimia, mukaan lukien vuotojen ehkäiseminen kemikaalilastausten
yhteydessä. Ohjelma aloitettiin vuonna 2023 ja sitä jatketaan vuonna 2026.
Ympäristövastuiden hallintatoimet
Kemiralla on aiempiin toimintoihin liittyviä ympäristövastuita. Yhtiö on tehnyt taloudellisia
ympäristövarauksia kunnostustöiden kustannuksia varten tapauksissa, joissa Kemiran vastuu
maaperän, pohjaveden tai sedimentin pilaantumisesta sekä mahdolliset jälkihoito- tai
jälkiseurantavelvoitteet on voitu määrittää. Lisätietoja ympäristövarauksista löytyy
tilinpäätöksen liitteestä 4.6 Varaukset. Kemiralla on prosessi, jolla hallitaan ja seurataan
ympäristövastuita. EHSQ Governance- ja Finance & Accounting -toiminnot tarkistavat
ympäristöhankkeiden ja niihin liittyvien varausten tilanteen neljännesvuosittain. Kemiralla on
käynnissä kunnostushankkeita, joilla hoidetaan ympäristövastuita. Fuusio- ja
yritysostotilanteissa arvioidaan aina mahdolliset vastuut Kemiran Environmental Due
Diligence -ympäristöriskikartoitusprosessin mukaisesti.
Vuoden 2025 keskeisiin ympäristövastuiden hallintatoimiin sisältyi maaperän ja kaatopaikan
kunnostusprojektin saattaminen päätökseen Vaasassa sijaitsevalla entisellä
tuotantolaitosalueella. Maaperän ja kaatopaikan kunnostus alkoi vuonna 2022. Aiempien
toimintojen takia ympäristöön kulkeutui raskasmetalleja ja torjunta-aineita ja alue pilaantui.
Vaasan hankkeen lisäksi Kemira toteutti myös pienempiä kunnostushankkeita vuonna 2025.
Ilman, veden ja maaperän pilaantumisen hallintatoimet arvoketjun alkupäässä
Ilman, veden ja maaperän pilaantumisen hallintatoimia arvoketjun alkupäässä käsitellään
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous -osiossa.
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden hallintatoimet
Kemira valvoo aktiivisesti raaka-aineiden, välituotteiden ja prosessikemikaalien portfoliota
huolta aiheuttavien ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden osalta prioriteettiaineiden
hallintaprosessin mukaisesti. Yhtiö valmistelee prioriteettiaineisiin liittyviä
hallintasuunnitelmia, joiden tarkoituksena on määritellä kuhunkin aineeseen liittyvät
erityisriskit, tutkia vaihtoehtoja näiden erityisriskien hallitsemiseksi ja laatia
toimintasuunnitelmia suositeltaville vaihtoehdoille. Tällaisia riskien lieventämisen vaihtoehtoja
ovat esimerkiksi korvaaminen, asteittainen käytöstä poistaminen tai altistumisen
rajoittaminen. Mahdollisia lieventämistoimia ovat kestävämpien tuotteiden kehittäminen
korvaamalla huolta aiheuttavat aineet, kun valitaan raaka-aineita tuotekehitysprojekteihin
yhdessä Research and Innovation -toiminnon kanssa.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT MITTARIT
ILMAN, VEDEN JA MAAPERÄN PILAANTUMINEN
Kemira kerää vuosittain keskitetysti tietoa kaikkien tuotantolaitosten ilman epäpuhtauksien
päästöistä ja jätevesistä. Kokonaispäästöt ja kunkin ilmaan ja veteen päästetyn
epäpuhtauden määrät olivat ESRS E2–4 -standardien mukaiset. Vuonna 2025 Kemiralla ei
ollut merkittäviä päästöjä maaperään.

Päästöt ilmaan, veteen ja maaympäristöön epäpuhtauden mukaan, tonnia | 2025 | 2024 | 2023
Ammoniakki (ilmaan) | 14,2 | 8,7 | 12,5
Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani (ilmaan) 1) | 604,9 | 581,9 | 569,4

1) Leikkuuöljypäästö tuotantolaitoksella Iso-Britanniassa, jossa leikkuuöljy luokitellaan haihtuvaksi orgaaniseksi
yhdisteeksi
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 63

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Omasta toiminnasta ilmaan päätyvät epäpuhtaudet estimoidaan suorien mittausten,
julkaistujen päästökertoimien, massatasapainon tai teknisten laskelmien perusteella.
Mittausmenetelmät vaihtelevat tuotantolaitosten välillä esimerkiksi sen suhteen,
perustuvatko ne jatkuviin mittauksiin vai kampanjoihin. Joidenkin tuotantolaitosten päästöt
ylittävät päästörajat, jotka on ilmoitettu epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan
eurooppalaisen rekisterin (European Pollutant Release and Transfer Register , E-PRTR)
asetuksen liitteessä II. Näiden tuotantolaitosten ympäristöluvat sallivat nämä päästöt.
Taulukoissa esitetyt päästöt edustavat yhteenlaskettua määrää niissä Kemiran
tuotantolaitoksissa, joissa raja ylittyy.
HUOLTA AIHEUTTAVAT AINEET JA ERITYISTÄ HUOLTA AIHEUTTAVAT AINEET
Huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden määrät raaka-aineissa, välituotteissa tai
Kemiran tuotteissa lasketaan järjestelmässä ylläpidetyissä hankinta-, tuotanto- ja
myyntitiedoissa olevien materiaalikoostumusten perusteella. Kemira ei kerää keskitetysti
tietoja huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden määrästä, kun aineet lähtevät
laitoksista päästöinä. Nämä tiedot on tarkoitus kerätä kahden seuraavan vuoden aikana.

Erityistä huolta aiheuttavat aineet, tonnia | 2025 | 2024
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, joita syntyy tai käytetään tuotannon aikana tai jotka hankitaan | 10 662 | 13 945
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 8 525 | 11 411
Hitaasti hajoava, biokertyvä ja myrkyllinen (57 artiklan d kohta) | 7 | 8
Lisääntymiselle vaarallinen (57 artiklan c kohta) | 1 670 | 1 959
Hormonitoimintaa häiritsevät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ympäristö) | 0 | 21
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 460 | 546
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista päästöinä, tuotteina tai osana tuotteita tai palveluja | 2 938 | 3 526
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista osana tuotteita | 632 | 739
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 597 | 666
Hormonitoimintaa häiritsevät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ympäristö) | 0 | 2
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 35 | 71
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista tuotteina | 2 306 | 2 787
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 2 025 | 2 469
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 281 | 318

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 64

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Huolta aiheuttavat aineet, tonnia | 2025 | 2024
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, joita syntyy tai käytetään tuotannon aikana tai jotka hankitaan | 195 543 | 214 052
Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2 | 53 798 | 61 100
Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2 | 2 398 | 2 201
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 5 413 | 5 524
Hengitysteiden herkistyminen, kategoria 1 | 10 822 | 11 713
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 115 254 | 125 715
Krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4 | 1 232 | 1 788
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 5 943 | 5 200
Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 683 | 811
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista päästöinä, tuotteina tai osana tuotteita tai palveluja | 67 975 | 74 814
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista osana tuotteita | 19 497 | 20 730
Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2 | 295 | 304
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 1 117 | 971
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 12 599 | 13 890
Krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4 | 688 | 671
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 4 772 | 4 859
Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 26 | 35
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista tuotteina | 48 478 | 54 084
Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2 | 1 295 | 1 155
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 1 558 | 1 655
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 45 530 | 50 911
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 95 | 363

Konsernin laatimisperiaatteet
Kemiran omien toimintojen ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyvät tiedot
rajoittuvat toimintoihin, joilla on ympäristölupa. Seuraavia Kemiran toimintoja ei ole otettu
huomioon:
• Kemiran tutkimuskeskukset Atlantassa (Yhdysvallat), Shanghaissa (Kiina) ja Espoossa
(Suomi).
• Toimipaikkojen päästöt ilmaan, veteen ja maaperään ovat vähäiset. Niillä ei ole
ympäristölupia, eikä niiden tarvitse raportoida viranomaisille päästöistä ilmaan,
veteen ja maaperään.
• Kemiran pääkonttori Helsingissä (Suomi) ja muut toimistot, myyntitoimistot ja varastot,
jotka eivät sijaitse tuotantolaitosten yhteydessä.
• Toimipaikkojen päästöt ilmaan, veteen ja maaperään ovat vähäiset. Niillä ei ole
ympäristölupia, eikä niiden tarvitse raportoida viranomaisille päästöistä ilmaan,
veteen ja maaperään.
• Useat Water Engineering Inc. -yhtiön myyntitoimistot ja varastotilat Yhdysvalloissa
• Toimipaikkojen päästöt ilmaan, veteen ja maaperään ovat vähäiset. Niillä ei ole
ympäristölupia, eikä niiden tarvitse raportoida viranomaisille päästöistä ilmaan,
veteen ja maaperään.
• Rahti- ja sopimusvalmistustoiminnot:
• Rahti- ja sopimusvalmistustoiminnoista aiheutuvan ilman, veden ja maaperän
pilaantumisen oletetaan olevan vähäistä eikä olennaista.
Kemiralla ei ole ESRS -standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst &
Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 65

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Jätevesipäästöt, vedenkulutus ja -käyttö |  |  |
● | Kemiran asiakkailleen tarjoamien veden kierto- kulkuun ja vesivarojen hallintaan liittyvien ratkaisujen myönteiset vaikutukset. Asiakkaiden tukeminen teollisuusprosessien vedenkäytön vähentämisessä. Vahvistettu digitaalisilla ratkaisuilla. |  | ↘ Loppupää | ▲△△ |  | • Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö uuden toimintamallin myötä. Vesi on merkittävä osa Kemiran kasvutavoitteita. Painopiste on runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille tarjottavissa kemiallisissa ratkaisuissa ja digitaalisissa palveluissa. Vesiratkaisujen T&I-hankkeet, joiden tavoitteena on vähentää vedenkulutusta. • Laajentaminen uusiin vesiratkaisuihin ja -markkinoihin ostamalla vesipalveluteknologioita • Yhteistyö arvoketjun toimijoiden kanssa – kehitetään teknologioita, joilla ravinteita voidaan ottaa talteen jätevesilietteestä, esim. fosforinpoisto • Ratkaisuja, joilla liete muutetaan biokaasuksi, sekä biokaasusaantoa parantavia teknologioita, jotka lisäävät jätevedenkäsittelylaitosten omavaraisuutta
■ | Asiakkaiden tukeminen teollisuusprosessien vedenkäytön vähentämisessä ja jäteveden uudelleenkäytön lisääminen Kemiran tuotteilla luovat merkittäviä mahdollisuuksia |  | ↘ Loppupää | △▲△ |
● | Koko arvoketjun korkea vedenkulutus aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲△△ |  | • Kemira palvelee runsaasti vettä käyttävien teollisuudenalojen asiakkaita tarjoamalla kemian palveluita ja digitaalisia palveluita • Kemiran liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien vesivarojen ja merten luonnonvarojen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa. • Omien toimintojen makean veden käyttöä ja kulutusta hallinnoidaan integroidulla johtamisjärjestelmällä, Nature Stewardship -ohjelmalla ja niihin liittyvillä prosesseilla • Biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja riippuvuuksia koskevan sisäisen tutkimuksen perusteella laadittiin etenemissuunnitelma, jonka avulla voidaan hallita korkeaan vedenkulutukseen liittyviä tunnistettuja olennaisia kielteisiä vaikutuksia sekä jätevesipäästöjä arvoketjun alku- ja loppupäässä
Jätevesipäästöt vesistöihin ja valtameriin |  |  |
● | Jätevesien hallintaratkaisujen merkittävät vaikutukset. Veden kiertokulun parantaminen käyttämällä jätevesiä uudelleen energianlähteenä asiakkaiden prosesseissa. |  | ↘ Loppupää | ▲△△ |  | • Kemiran liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien vesivarojen ja merten luonnonvarojen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa. • Laajentaminen uusiin vesiratkaisuihin ja -markkinoihin ostamalla mikroepäpuhtauksien poistoteknologioita • Kemira on ainoa valmistaja, joka tarjoaa täyden tuotevalikoiman saostuskemikaaleja, polyakryyliamidipolymeerejä, prosessikemikaaleja ja muita vedenkäsittelykemikaaleja sekä älykkäitä digitaalisia teknologioita, jotka tarjoavat ratkaisuja jätevesi-, juomavesi-, raakavesi- ja liete-/biokaasusovelluksiin • Aktiivinen vaikuttaminen EU:ssa ja muilla alueilla tiukemman vesilainsäädännön puolesta, veden- ja jätevedenkäsittelyratkaisujen merkityksen edistäminen aktiivisella viestinnällä aiheesta • Yhteistyö arvoketjun toimijoiden kanssa – kehitetään teknologioita, joilla ravinteita voidaan ottaa talteen jätevesilietteestä, esim. fosforinpoisto • Ratkaisuja, joilla liete muutetaan biokaasuksi, sekä biokaasusaantoa parantavia teknologioita, jotka lisäävät jätevedenkäsittelylaitosten omavaraisuutta
■ ▲ | Tiukempi sääntely ja globaalit vesivarojen ja jätevesien hallintaan liittyvät aloitteet lisäävät kemikaalien kysyntää. Lisääntyvää sääntelyä voidaan pitää myös riskinä, joka voi vähentää Kemiran tuotteiden ja ratkaisujen kysyntää. |  | ↘ Loppupää | △▲△ |
● | Arvoketjun alku- ja loppupään jätevesipäästöt (runsaasti vettä käyttävät teollisuudenalat) |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | ▲△△ |
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 66

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut kestävyystoimintaperiaatteisiin. Tämä tarkoittaa sitoutumista
ympäristönsuojeluun, päästöjen vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen.
Tähän liittyviä toimia ovat kasvihuonekaasupäästöjen, ilmaan, veteen ja maaperään joutuvien
päästöjen, veden- ja materiaalien käytön sekä ja jätteiden syntymisen vähentäminen
kiertotalouden periaatteiden, energiatehokkuuden ja energian hankinnan hallinnan avulla
sekä biologisen monimuotoisuuden suojeleminen kestävien raaka-aineiden hankintaohjelmien
avulla ja yhtiön toiminnan aiheuttamien jätteiden ja pilaantumisen vähentäminen. Kemira on
sitoutunut vähentämään vedenkäyttöä, sekä vähentämään olennaista vedenkulutusta
vesiriskialueilla että vesistressistä kärsivillä alueilla.
Kemiran kestävyystoimintaperiaatteissa todetaan, että Kemira tarjoaa
jätevedenkäsittelytuotteita, jotka mahdollistavat sen, että ihmisillä ja luonnolla, sisältäen
vesistöt, on käytössään puhdasta ja laadukasta vettä. Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin
liittyvät toimet -kappaleessa ja E2 Pilaantuminen -osiossa kuvataan, miten
kestävyystoimintaperiaatteita toteutetaan vesivarojen ja merten luonnonvarojen käyttöön ja
hankintaan liittyen sekä omasta toiminnasta aiheutuvan vesivarojen pilaantumisen
ehkäisemisen ja vähentämisen hallitsemiseksi.
Kemiran kestävyystoimintaperiaatteiden ja Nature Stewardship -ohjelman avulla yhtiö pyrkii
minimoimaan vedenkulutusta ja vesistöihin johdettaviin päästöihin liittyviä kielteisiä
vaikutuksia vesistöjen laatuun yhtiön koko arvoketjussa. Kemiran tuotevastuullisuuden
toimintaperiaatteet ja ohjelma kattavat tuote- ja palvelusuunnittelun veteen liittyvien
ongelmien ratkaisemiseksi. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa. Lisätietoja
Nature Stewardship -ohjelmasta löytyy E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemi -osiosta.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT
TAVOITTEET

Tavoite | Lähtötaso | 2025 | 2024
Saavuttaa CDP Water Security -luokituksen mukainen vesivarojen hallinnan korkein taso (Leadership A-/A) vuoden 2025 loppuun mennessä | B | A- | B
Kasvattaa positiivisia vesivaikutuksia lisäämällä arvioidun käsitellyn, uudelleenkäytetyn ja kierrätetyn veden määrää 3.5 mrd m 3 2030 loppuun mennessä vuoden 2024 lähtötasosta, mrd m 3 | 20,9 | 21,1 | 20,9

Positiivinen vesivaikutustavoite
Kemira on kehittänyt vuoden 2025 aikana uuden kestävyystavoitteen, joka liittyy Kemiran
vesiliiketoiminnan positiivisiin vesivaikutuksiin. Tämä liittyy veteen tunnistettuihin
mahdollisuuksiin ja positiivisiin vaikutuksiin arvoketjun loppupäässä. Tavoite mittaa arvioidun
käsitellyn, uudelleenkäytetyn ja kierrätetyn veden määrää, mikä on yksi Kemiran asiakkailleen
luomista suurimmista positiivisista ympäristövaikutuksista. Tavoite on linjassa Kemiran
strategisen prioriteetin kanssa kaksinkertaistaa vesiliiketoimintansa.
Tavoitetta mitataan vuosittain ja raportoidaan Kestävyysraportissa. Se kuvaa Kemiran tuote-
ja palveluvalikoiman kokonaisvaikutusta, ja sitä mitataan edustavien portfolioon sisältyvien
tuotteiden avulla kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi. Tavoite on kolmannen osapuolen
varmentama laskelmien ja menetelmien luotettavuuden varmistamiseksi.
Tavoitteiden kehittämisen lisäksi Kemira on asettanut sisäisiä indikaattoreita ja niihin liittyviä
tavoitteita, joilla arvioidaan vesivaroihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia koko
arvoketjussa, vaikka ne eivät tällä hetkellä vastaa ESRS-standardien määritelmiä.
CDP Water Security -hallintatavoite
Kemira otti vuonna 2021 käyttöön vapaaehtoisen vesivaroihin liittyvän tavoitteen, jolla pyrittiin
parantamaan vesihallintaa ja saavuttamaan CDP (Carbon Disclosure Project) Water Security -
pisteytysmenetelmään perustuva Leadership-taso vuoden 2025 loppuun mennessä (tulos: A/
A-). Kemiran saavutti A- tuloksen (Leadership-taso) ja yhtiö on saavutti tämän tavoitteen.
Kemiran raportointi on pysynyt hyvällä tasolla vuoden 2021 ensimmäisen täyden kyselyn
raportoinnin jälkeen, vaikka pisteytyskriteerit ovat sittemmin tiukentuneet.
Pisteytysraporttien mukaan kokonaisuudessaan Kemiran vesihallinta on parantunut
vuosittain, ja Kemiran tulos on Euroopan, koko maailman ja kemianteollisuuden keskiarvoja
parempi (kaikkien näiden tulos: C). Kemira osallistuu edelleen CDP Water Security -
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 67

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

raportointiin, ja tavoitteena on pysyä saavutetulla Leadership-tasolla, ja lisäksi selvittää
mahdollisuutta asettaa vesiriskienalueille kohdistettu vesienhallintatavoite vuoden 2026
aikana. CDP-hallintatavoitteen tarkoitus on ollut parantaa Kemiran vesihallintaa kaikilla
tasoilla ja koko arvoketjussa sekä osoittaa yhtiön asiakkaille ja muille sidosryhmille, että
Kemiran oma vesihallinta on yleisesti ottaen korkealla tasolla. Vesiriskialueisiin, merten
luonnonvarojen vastuulliseen hallintaan ja vedenkulutuksen vähentämiseen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta on osa CDP Water Security -
pisteytyskriteerejä.
Kemiralla on 58 tuotantolaitosta. Niiden joukkoon mahtuu pieniä ja yksinkertaisia laitoksia,
joiden vedenkulutus on rajallinen, sekä monimutkaisia laitoksia, joissa on useita
tuotantolinjoja. 12 tuotantolaitosta sijaitsee vesistressistä kärsivillä alueilla. Vesivaroihin ja
merten luonnonvaroihin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien olennaisuus
vaihtelee siis tuotantolaitoksittain. Tuotantolaitokset asettavat omia laitoskohtaisia
vesitavoitteita, jotka perustuvat Kemiran integroidun johtamisjärjestelmän mukaisiin
laitostason olennaisuusarviointien tuloksiin. Kaikilla tuotantolaitoksilla ei ole vesivaroihin ja
merten luonnonvaroihin liittyviä tavoitteita, koska kaikissa tuotantolaitoksissa ei ole
tunnistettu vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä olennaisia vaikutuksia. Esimerkiksi
Kemiran saostuskemikaalituotantolaitoksissa vedenkulutus on tyypillisesti vähäistä, ja
monissa saostuskemikaalituotantolaitoksissa suurin osa tai kaikki prosesseista syntyvästä
jätevedestä kierrätetään takaisin prosesseihin. Tuotantolaitosten omia tavoitteita ovat
yleensä vedenkulutuksen vähentäminen ja/tai jätevesipäästöjen laadun parantaminen.
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä valvoo Kemiran vesivaroihin liittyviä tavoitteita.
Tehokkaan täytäntöönpanon ja raportoinnin varmistamiseksi vesistrategioihin liittyen on
määritelty erityistehtäviä ja -vastuualueita.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT TOIMET
Toimet, joilla kasvatetaan Kemiran vesiliiketoimintaa ja hyödynnetään myönteisiä
vesimahdollisuuksia
Kemiran uusi toimintamalli, jonka mukaan yhtiössä on kolme liiketoimintayksikköä, Water
Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber Essentials, otettiin käyttöön vuonna 2025.
Se vastaa paremmin yhtiön tavoitteita, jotka tähtäävät kannattavaan kasvuun. Tämä muutos
tukee yhtiön tavoitetta lisätä asiakaskeskeisyyttä, strategista keskittymistä ja
toimitusnopeutta sekä vauhdittaa kasvua ja arvonmuodostusta osakkeenomistajille. Water
Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö. Tämä kuvastaa Kemiran pyrkimyksiä
kasvattaa vesiliiketoimintaa merkittävästi sekä orgaanisesti että yrityskauppojen kautta.
Lisätietoja Kemiran liiketoimintayksiköistä löytyy tilinpäätöksestä (Hallituksen
toimintakertomus ja Liiketoimintayksiköt liitteessä 2.1 Segmenttitiedot).
Vesivarat ovat yksi Kemiran tärkeimpiä ja olennaisimpia aiheita. Kemiran strateginen tavoite
on kaksinkertaistaa vesiratkaisujen liikevaihto, ja tämä tavoite on hyvin linjassa tunnistettujen
olennaisten aiheiden kanssa. Yhtiön kestävät kemialliset ratkaisut ovat olennainen osa
vedenkäsittelyprosessien pientä hiilijalanjälkeä, ja niiden avulla voidaan vastata lisääntyneisiin
maailmanlaajuisiin vesihaasteisiin ja turvata vedensaanti sekä jätevesien käsittely. Kemiran
ensisijainen liiketoiminnan painopiste ja liikevaihdon kasvun tavoite kulkevat käsi kädessä
vahvasti myönteisten ympäristövaikutusten kanssa, sillä Kemiran ratkaisut auttavat asiakkaita
käsittelemään, uudelleenkäyttämään ja kierrättämään vettä. Esimerkkejä tästä ovat
epäpuhtauksien, kuten hiilen, fosforin, typen ja mikroepäpuhtauksien poistaminen vedestä ja
vesitehokkuuden parantaminen käyttämällä vähemmän vettä. Kemiran vesistrategiaa
ohjaavat sellaiset haasteet kuin ilmastonmuutos, väestönkasvu, luonnonvarojen niukkuus ja
vesiresilienssin lisääntyvä tarve. Strategiaa edistetään tutkimus- ja innovaatiotoiminnalla,
kaupallisten toimien vauhdittamiseen keskittyvillä resursseilla ja kumppanuuksilla. Kemira
käytti 23 % (26 %) tutkimus- ja innovaatiotoiminnan toimintamenoista
vedenkäsittelyratkaisuihin vuonna 2025.
Kemira tarjoaa kemiallisia ratkaisuja ja digitaalisia palveluita muun muassa jätevesiin,
teolliseen raaka- ja prosessiveteen, juomaveteen, lietteeseen, biokaasuun ja veden
desinfiointiin liittyen. Tämä on mahdollista polymeereistä, saostuskemikaaleista ja
prosessikemikaaleista koostuvan tuote- ja ratkaisuportfolion sekä älykkäiden
digitaaliteknologioiden ansiosta. Kemikaalit sitovat ja eristävät epäpuhtauksia vedestä ja
jätevedestä, ja niitä käytetään myös puolivalmiiden tai valmiiden tuotteiden
vedenpoistoaineena. Kemiran digitaalisilla ratkaisuilla parannetaan prosessitehokkuutta.
Kemiran strategiassa painotetaan runsaasti vettä käyttäviä teollisuudenaloja. Tämä tarkoittaa
sitä, että sekä uusia orgaanisia että yrityskauppoihin perustuvia kasvumahdollisuuksia
kehitetään jatkuvasti. Kolme pääasiakasryhmää hyödyntää Kemiran ratkaisuja:
• Kaupunkien ja kuntien vedenkäsittelylaitokset, joiden osalta Kemira auttaa varmistamaan,
että kansalaiset saavat puhdasta, turvallista ja kohtuuhintaista juomavettä
• Kunnat ja teollisuudenalat, joiden osalta Kemira varmistaa, että jätevesipäästöt täyttävät
ympäristölupavaatimukset, ja vähentää paikallisten vesistöjen kuormitusta
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 68

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

• Runsaasti vettä käyttävät teollisuudenalat, joiden osalta Kemira auttaa käyttämään
vähemmän vettä ja tehostamaan prosesseja mahdollistamalla sen, että prosesseissa
käytetään kierrätettyä vettä makean veden sijaan
Vuonna 2025 Kemira jatkoi vesiliiketoimintansa kasvattamista laajentamalla toimintaansa
uusiin teknologioihin ja uusille maantieteellisille alueille sekä orgaanisesti että yritysostojen
kautta. Tämän myötä yhtiö asettaa itselleen uuden tavoitteen. Yhtiön nykyisiin
tuotantolaitoksiin tehtiin merkittäviä investointeja esimerkiksi Tarragonassa ja
Helsingborgissa. Lisäksi Kemira osti uuden yhtiön Yhdysvalloissa. Yhdysvaltalaisen
teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin keskittyvän Water Engineering Inc. -yhtiön hankinta
saatiin päätökseen vuonna 2025. Yritysosto kasvatti Kemiran vesiliiketoimintaa ja tukee yhtiön
myönteisiin vesivaikutuksiin liittyvää uutta tavoitetta. Water Engineering Inc -yhtiö on
erikoistunut teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin ja tarjoaa räätälöityjä ratkaisuja
asiakkailleen elintarvike- ja juomateollisuudessa, valmistavassa teollisuudessa,
terveydenhuollossa sekä muilla aloilla. Yritysosto vahvistaa Kemiran strategista asemaa
Pohjois-Amerikan markkinoilla ja laajentaa sen vedenkäsittelypalveluvalmiuksia.
Vuonna 2024 Kemira sai päätökseen kaupan, jossa se osti Noritin reaktivaatiotoiminnot
Isossa-Britanniassa. Tämä oli Kemiran ensimmäinen askel aktiivihiilimarkkinoilla ja
mikroepäpuhtauksien poistossa. Kemira ilmoitti samana vuonna myös suunnitelmistaan
laajentaa Helsingborgin tuotantolaitostaan Ruotsissa ja investoida aktiivihiilen
uudelleenaktivointilaitoksen rakentamiseen. Tämä investointi sai täyden hyväksynnän vuonna
2025. Strateginen päätös merkitsee merkittävää askelta Kemiran pyrkimyksissä laajentaa
vedenkäsittelyosaamistaan Pohjoismaissa, panostaa aktiivihiileen uutena kasvualana ja
edistää pitkän aikavälin tavoitetta kaksinkertaistaa yhtiön vedenkäsittelyliiketoiminta.
Investoinnin myötä Kemira laajentaa vedenkäsittelytarjontaansa ja sisällyttää aktiivihiilen
vedenkäsittelysovelluksiinsa. Tämä teknologia on yleisin tapa poistaa juomavedestä hajuja ja
makuja sekä mikroepäpuhtauksia, kuten per- ja polyfluorattuja alkyyliyhdisteitä (PFAS).
Mikroepäpuhtauksien poistaminen on entistä ajankohtaisempaa lähivuosina kuluttajien
terveyshuolien ja ympäristönsuojelun tarpeen lisääntymisen johdosta. Lisäksi PFAS-
yhdisteiden ja mikroepäpuhtauksien poistaminen jätevesistä on huomioitu EU:n päivitetyssä
vedenkäsittelysääntelyssä.
Kemira ilmoitti myös strategisesta investoinnista, jolla se laajentaa tuotantokapasiteettiaan
Tarragonassa. Se mahdollistaa uuden tuotantolinjan rakentamisen alumiinikloorihydraatille
(ACH), joka on ensisijaisesti juomaveden käsittelyssä käytettävä tehokas saostuskemikaali.
Uusi laitos parantaa Kemiran tuotevalikoimaa ja vahvistaa yhtiön asemaa kehittyneiden
vedenkäsittelyratkaisujen kasvavilla markkinoilla. Alumiinikloorihydraatti on erittäin
emäksinen polyalumiinikloridi, joka poistaa erinomaisesti väriä ja hiukkasia raakavedestä
erityisesti rankkasateiden ja tulvien aikana, joista on tullut yhä merkittävämpi haaste monissa
Euroopan suurkaupungeissa.
Kemira harjoittaa aktiivista tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. Yksi sen painopistealueista on
vesiratkaisut, esimerkiksi uusiutuvan vedenkäsittelyn lisääminen, fosforin talteenotto
jätevedestä ja mikroepäpuhtauksien poisto juomavedestä. Kesällä 2025 Pariisin kaupunki
avasi julkisia uimapaikkoja La Seine -joen varrelle. Suur-Pariisin jätehuoltoviranomaiset
luottivat Kemiran permuurahaishappoon pohjautuvaan KemConnect™ DEX -ratkaisuun, jolla
käsitelty jätevesi desinfioitiin ennen sen johtamista. Vuonna 2024 ennen kesäolympialaisten
valmisteluja Kemiran KemConnect DEX pyrki varmistamaan mestarin tavoin, että jätevesi
täytti lakisääteiset vaatimukset ja saatiin desinfioitua tehokkaasti ennen kuin vesi johdettiin
Seineen. Historiallinen virstanpylväs saavutettiin, kun urheilijat pystyivät kilpailemaan Seine-
joessa Pariisin olympialaisissa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1900. KemConnect DEX on
klooriton vaihtoehto vähemmän kestäville jäteveden käsittelymenetelmille, ja se käyttää
innovatiivista teknologiaa, jonka avulla tehostetaan toimintaa tarkalla annostuksella ja
kulutetaan vähemmän energiaa.
Yksi Kemiran merkittävimmistä myönteisistä ympäristövaikutuksista
vedenkäsittelyratkaisuissa on poistaa vedestä pilaantumista aiheuttavia aineita, kuten
fosforia, ennen kuin jätevesi johdetaan takaisin luontoon turvallisesti. Jätevesien fosfori on
merkittävä ympäristöhaaste, ja jos sitä ei poisteta kunnolla, pintavedet lannoittuvat liikaa.
Fosfori on myös keskeinen ravinne, jota tarvitaan maataloudessa sekä monissa erilaisissa
teollisissa sovelluksissa. Euroopan komissio on myös toistuvasti vahvistanut, että fosfori on
yksi keskeisistä raaka-aineista EU:n kriittisten raaka-aineiden luettelossa.
Omien toimintojen ja arvoketjun alkupään vedenkulutuksen hallintaan liittyvät toimet
Kemira arvioi toimittajiensa kestävyyttä EcoVadis-organisaation kehittämän alustan avulla.
Vesihallinta on yksi EcoVadis-alustan kriteereistä. EcoVadis-alusta vaatii toimittajia
täyttämään tietyt vaatimukset ja parantamaan jatkuvasti toimintaansa ympäristöasioissa,
joita ovat muun muassa ympäristövaatimusten noudattaminen, jätteet, ilmaan joutuvat
päästöt, ilmastonmuutos, vesivarat ja pohjavesi, jätevesi, energia, (melu- ja haju)haitat,
maankäyttö, biologinen monimuotoisuus, maaperä sekä vaaralliset kemikaalit.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 69

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemiran oman toiminnan ja arvoketjun vesivarojen ja merten
luonnonvarojen hallinta on osa Kemiran Nature Stewardship -
ohjelmaa, joka kattaa vesivaroihin, jätteeseen ja biologiseen
monimuotoisuuteen liittyvien asioiden hoidon. Nature
Stewardship -ohjelma raportoi Sustainability Steering Team -
ohjausryhmälle. Näin varmistetaan, että erityiset
poikkitoiminnalliset resurssit, roolit ja vastuut on määritelty ja
strategioiden tehokas toteuttaminen ja raportointi on
varmistettu.
Kemira on CEO Water Mandate -aloitteen ja YK:n Global
Compact Forward Faster -aloitteen jäsen. Aloitteet
vahvistavat yhtiön sitoutumista maailmanluokan
vesihallintaan.
Omien toimintojen vedenkulutuksen hallintaan liittyvät
toimet
Kemira arvioi jatkuvasti mahdollisuuksia vähentää
vedenottoa, vedenkulutusta ja vesien poisjohtamista sekä
niiden vaikutuksia ja toteuttaa toimia niihin liittyen veden
kierrätyksen ja uudelleenkäytön sekä prosessien
uudelleensuunnittelun ja optimoinnin avulla. Arviointiin
käytetään Kemiran ympäristöasioiden johtamisjärjestelmää,
johon sovelletaan ISO 14001 -ympäristöstandardia, sekä
Nature Stewardship -ohjelmaa. Toimet, jotka saatiin
päätökseen vuonna 2025 vesimäärätavoitteen
saavuttamiseksi vesimääräriskituotantolaitoksissa, sisälsivät
esimerkiksi jäteveden uudelleen ohjaamisen takaisin
prosessiin, makean veden korvaamisen prosessivedellä ja
höyrykondensaatilla jäähdytystornin lisävetenä sekä
putkistojen korjauksia. Näiden toimien avulla vähennettiin
tappioita.
Edellä mainittujen toimien lisäksi Kemiran vesihallinta-
toimintasuunnitelma sisältää toimia, joilla parannetaan
vesitilinpitoa, otetaan käyttöön vesivaikutusten
arviointitoimia sisäisissä prosesseissa, kehitetään veteen
liittyvien riskien arviointiprosessia ja parannetaan yleisesti
yhtiön vesivastuullisuutta CDP Water Security -arvioinnin
pohjalta.
Kemiran sisäisissä päätöksentekoprosesseissa otetaan
huomioon vedenotto ja -kulutus sekä vesien poisjohtaminen.
Fuusio- ja yritysostotilanteissa vedenkulutuksen muutosten
vaikutukset ja mahdolliset sijainnit vesistressistä kärsivillä
alueilla otetaan huomioon Kemiran Environmental Due
Diligence (EDD) -ympäristöriskikartoituksessa. Kartoitus
sisältää myös Phase I Environmental Site Assessment (ESA) -
prosessit. Vedenkulutusta arvioidaan, kun investointi ylittää
VESIVIRRAT (MILJOONAA KUUTIOTA)
100 000 euroa. Vedenkulutukseen kohdistuvat investointi-
vaikutukset kirjataan Kemiran raportointityökaluun. Kemiran
innovaatioprosessi takaa sen, että kestävyys ja liiketoiminnan
hyödyt ovat osa jokaista hankkeiden lanseeraukseen liittyvää
päätöstä. Vedenkulutuksen arviointi on osa prosessia.
Kemiran oman toiminnan vedenkulutus on vähentynyt
merkittävästi viime vuosina, mikä on lähinnä runsaasti vettä
käyttävien tuotteiden osuuden vähenemisen ansiota. Veden
kokonaiskulutus on laskenut 29 % (26 %) ja vedenkulutuksen
intensiteetti 29 % (33 %) vuodesta 2019.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 70

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT
MITTARIT
VESIRATKAISUT
Kemiran tavoitteena on laajentaa vesiratkaisuihin liittyvää liiketoimintaa. Liikevaihdon ja
muiden taloudellisten mittareiden lisäksi Kemira käyttää kestävyyteen pohjautuvia avainlukuja
osoittamaan liiketoiminnan kasvua. Vedenkäsittelyratkaisut ja yhteistyö ovat tärkeä osa
Kemiran liiketoimintaa. Näitä arvioidaan esimerkiksi Kemiran kemikaalien avulla käsitelty vesi
-mittarilla, joka on uuden vesitavoitteen perusta. Tämä mittari perustuu saostuskemikaalien
myyntiin ja arvio siitä, miten Kemiran ratkaisut vaikuttavat positiivisesti vedenkäsittelyyn,
uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen. Vuonna 2025 Kemira auttoi käsittelemään, uudelleen
käyttämään ja kierrättämään 21 (21 ) mrd m 3 vettä. Määrä vastaa lähes 372 miljoonan
eurooppalaisen ja pohjoisamerikkalaisen ihmisen vedenkulutusta alueellisten
vedenkulutustietojen perusteella.
VEDENKULUTUS

Vedenkulutus ja vesi-intensiteetti | 2025 | 2024 | 2023
Kokonaisvedenkulutus, m 3 | 4 829 451 | 4 843 124 | 5 194 856
Vedenkulutus vesiriskialueilla, m 3 1) | 537 468 | 599 507 | 584 531
Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä, m 3 | 970 976 | 982 132 | 1 014 784
Vesi-intensiteetin suhdeluku 2) | 1 754 | 1 643 | 1 535

1) Mukaan lukien huomattavasta vesistressistä kärsivät alueet
2) Veden kokonaiskulutus m 3 liikevaihtoon suhteutettuna
Vesi (kierrätetty ja uudelleenkäytetty) määritellään vedeksi ja jätevedeksi (käsitellyksi tai
käsittelemättömäksi), joita käytetään useammin kuin kerran ennen niiden johtamista pois
yrityksen tai yhteiskäytössä olevien laitosten rajalta, mikä vähentää veden tarvetta. Tämä voi
tapahtua samassa prosessissa (kierrätetty vesi) tai eri prosessissa samassa (omassa tai
muiden yritysten kanssa yhteiskäytössä olevassa) laitoksessa tai toisessa yrityksen
laitoksessa (uudelleenkäytetty vesi). Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden laskenta
perustuu usein estimaattiin sen takia, että kaikkien kierrätykseen suunnattujen vesivirtojen
mittaaminen on haastavaa. Tämän vuoksi tietoihin sisältyy epävarmuutta. Suurin osa
kierrätetystä vedestä on höyrykondensaattia, joka ohjataan takaisin prosessiin.
Höyrykondensaatin tilavuuden laskenta perustuu tavallisesti höyryvirtauksen mittauksiin,
mikä vähentää epävarmuutta.
Vedenkulutus määritellään Kemiran tuotantolaitosten rajoille vedetyn veden määräksi, jota ei
ole johdettu takaisin vesiympäristöön tai kolmanteen osapuoleen raportointijakson aikana.
Vedenkulutus lasketaan vähentämällä poisjohdettujen vesien kokonaismäärä vedenoton
kokonaismäärästä. Laskettujen vedenkulutustietojen (vedenoton kokonaismäärä, josta on
vähennetty poisjohdettujen vesien kokonaismäärä) laadun varmistamiseksi ja sen
varmistamiseksi, että tuotantolaitokset ilmoittavat vesitaseet kokonaisuudessaan Kemiran
kestävyysraportointijärjestelmässä, kaikkien tuotantolaitosten on ilmoitettava vedenkulutus
seuraavan erittelyn mukaisesti: h aihdutettu jäähdytysvesi, tuotteisiin käytetty vesi, jätteeksi
päätynyt vesi, muu haihtuminen ja vuodot/varastointi/laskenta- ja kalibrointivirhe/
tuotantomenetykset.
Konsernin laatimisperiaatteet
Kemiran omien toimintojen vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tiedot rajoittuvat
ympäristöluvallisiin tuotantolaitoksiin. Seuraavia Kemiran toimintoja ei oteta huomioon:
• Kemiran tutkimuskeskukset sijaitsevat Atlantassa (Yhdysvallat), Shanghaissa (Kiina) ja
Espoossa (Suomi). Tutkimuskeskusten veden kokonaiskulutus oli merkittävästi alle 1 %
ilman muutoksia toiminnoissa. Määrä ei ole olennainen.
• Kemiran pääkonttori Helsingissä (Suomi) ja muut toimistot, myyntitoimistot ja varastot,
jotka eivät sijaitse tuotantolaitosten yhteydessä. Näiden laitosten veden kokonaiskulutus
on reilusti alle 1 % Kemiran veden kokonaiskulutuksesta.
• Rahti- ja sopimusvalmistustoimintojen vedenkulutuksen oletetaan olevan vähäistä eikä
olennaista.
• Kemiralla on entisiä tuotantolaitoksia, joilla on ympäristövastuita mutta joissa ei ole
aktiivista valmistustoimintaa eikä merkittävää vedenkulutusta. Kemira tekee näissä
tuotantolaitoksissa muun muassa ympäristönseuranta- ja kunnostustoimia.
Laskettua vedenkulutusta verrataan raportoituihin tietoihin. Odotusarvo on, että
tuotantolaitosten lasketun ja raportoidun vedenkulutuksen erotus on enintään ±5 %.
Vedenoton ja poisjohdettujen vesien määrä mitataan useimmissa tuotantolaitoksissa. Jos
jotakin vesitaseiden virtaa ei ole mitattu tai sitä ei voida laskea, se estimoidaan viimeisenä
vaihtoehtona.
Kemiralla ei ole ESRS-standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst &
Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 71

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Aikahorisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät |  |  |
● | Luonnonvarojen käyttö, luonnonvarojen louhinnan, pilaantumisen ja maanpäällisten muutosten tai ekosysteemin rappeutumisen aiheuttamat maankäytön muutokset, mahdolliset jätevesipäästöt maaperään sekä valon tai melun aiheuttamat häiriöt arvoketjun alkupäässä |  | ↗ Alkupää | ▲△△ |  | • Nature Stewardship -ohjelman kautta ja biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja riippuvuuksia koskevan sisäisen selvityksen perusteella luotiin etenemissuunnitelma, jonka avulla voidaan hallita arvoketjun alkupäässä havaittuja olennaisia kielteisiä vaikutuksia • Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö. Vesi on merkittävä osa Kemiran kasvutavoitteita. Kemiran vesiliiketoiminnan kasvu luo myönteisiä vaikutuksia, kun jätevedestä poistetaan pilaantumista aiheuttavia aineita, jotta vesi voidaan johtaa turvallisesti takaisin luontoon. • T&I-hankkeiden tarkoituksena on kehittää uusia ratkaisuja, joilla käsitellään vettä, poistetaan pilaantumista aiheuttavia aineita vedestä ja parannetaan teollisuuden vedenkäytön tehokkuutta • Laajentaminen uusien vesiratkaisujen ja markkinoiden pariin ostamalla mikroepäpuhtauksien poistoteknologioita • Yhteistyö arvoketjun toimijoiden kanssa – kehitetään teknologioita, joilla ravinteita voidaan ottaa talteen jätevesilietteestä, esim. fosforinpoistoratkaisut, joilla liete muutetaan biokaasuksi, sekä biokaasusaantoa parantavat teknologiat, jotka lisäävät jätevedenkäsittelylaitosten omavaraisuutta
● | Vaarallisten aineiden poistaminen kaikista asiakassovelluksista (esim. elintarvikepakkaukset, jätevedet) arvoketjun loppupäässä |  | ↘ Loppupää | ▲△△ |
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Kemiran lähestymistapa siihen, miten se
kuulee vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä kestävyysarviointeihin liittyen, kuvataan Yleiset
tiedot -osion Olennaisten kestävyysaiheisiin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen -kappaleessa.
Kemira ei ole tunnistanut tosiasiallisia tai mahdollisia olennaisia vaikutuksia, riskejä tai
mahdollisuuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyen omissa
tuotantolaitoksissaan. Maaympäristön tilan huonontumiseen, aavikoitumiseen tai maaperän
sulkemiseen sekä uhanalaisiin lajeihin kohdistuviin toimiin liittyviä olennaisia kielteisiä
vaikutuksia ei tunnistettu.
Strategia ja siirtymäsuunnitelma
Kemira käynnisti biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien omien suorien
vaikutusten, riippuvuuksien, riskien ja mahdollisuuksien sisäisen arvioinnin. Epäsuorien
vaikutusten, riippuvuuksien, riskien ja mahdollisuuksien arviointi toteutettiin osana
olennaisuusarviointia. Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien riskien
ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessa. Tämän vuoksi Kemira laatii liiketoimintamallinsa ja
strategiansa mukauttamista koskevan strategisen suunnitelman, jossa otetaan huomioon
käynnissä olevien arviointien tulokset. Alustava Kemiran liiketoimintamallin ja strategian
biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä fyysisiä ja siirtymäriskejä koskeva
korkean tason resilienssiarviointi on myös toteutettu. Arviointiin ei sisällytetty
järjestelmäriskejä. Resilienssianalyysi kattoi Kemiran omien toimintojen sekä arvoketjun alku-
ja loppupään suorat ja välilliset vaikutukset, riippuvuudet, riskit ja mahdollisuudet. Analyysin
tulosten avulla Kemira sai muodostettua todennäköisen tulevaisuudenkuvan biologisen
monimuotoisuuden roolista yhtiön toiminnassa 10 vuoden tähtäimellä. Tulokset esiteltiin
Kemiran hallitukselle ja johtoryhmälle.
Koska kestävyys on sisällytetty Kemiran strategiaan, Kemiran nykyisen liiketoimintamallin
katsotaan kestävän biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä riskejä.
Keskeisten oletusten perusteella merkittävimmän tulevan epäsuoran vaikutuksen odotetaan
tapahtuvan arvoketjun alkupäässä, ja se liittyy sekä perinteisten että uusiutuvien raaka-
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 72

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

aineiden käyttöön. Koska asiakkaiden tietoisuus biologisesta monimuotoisuudesta on
lisääntymässä ja koska Kemira keskittyy asiakkaiden resurssitehokkuuden kehittämiseen ja
vedenkäsittelyratkaisuihin, Kemiralla on myönteinen rooli biologiseen monimuotoisuuteen
kohdistuvien vaikutusten lieventämisessä arvoketjun loppupään toiminnoissa.
Kemiran vesiratkaisuihin ja erityisesti vedenkäsittelyyn liittyvä strategia on keskeisessä
asemassa, kun ehkäistään kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen.
Pilaantumista aiheuttavien aineiden poistaminen jätevesistä ja käsitellyn veden johtaminen
turvallisesti takaisin luontoon ovat olennainen osa Kemiran kasvustrategiaa. Water Solutions,
joka on Kemiran uuden toimintamallin mukaisesti yhtiön suurin liiketoimintayksikkö, keskittyy
tarjoamaan kemian palveluita ja digitaalisia palveluita runsaasti vettä käyttäville
teollisuudenaloille, auttamaan asiakkaita vähentämään vedenkulutusta, parantamaan
jätevedenkäsittelyä ja kehittämään kiertotaloutta. Nämä ratkaisut vähentävät suoraan
biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia paineita minimoimalla vedenoton ja
jätevesipäästöjen vaikutuksia koko arvoketjussa. Suuri vedenkulutus ja jätevesipäästöt on
tunnistettu olennaisiksi ekosysteemeihin kohdistuviksi kielteisiksi vaikutuksiksi Kemiran
Nature Stewardship -ohjelmassa ja sisäisten biologisen monimuotoisuuden arvioinneissa.
Tämän takia näiden riskien hallitsemiseksi on luotu etenemissuunnitelma. Kemira on
laajentanut toimintaansa esimerkiksi mikrosaasteiden poistoon ja fosforin talteenottoon
liittyviin teknologioihin. Tarkoituksena ei ole pelkästään vastata sääntelyyn ja ympäristöön
liittyviin haasteisiin vaan myös luoda mahdollisuuksia vähentää biologiseen
monimuotoisuuteen kohdistuvia paineita. Vesi strategisena painopisteenä vastaa Kemiran
tavoitetta tulla johtavaksi kestäviä kemikaaliratkaisuja valmistavaksi yhtiöksi ja tukee yhtiön
pitkän aikavälin kannattavan kasvun tavoitetta.
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut vähentämään biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin
kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja edistämään luonnonvarojen vastuullista ja tehokasta
käyttöä koko arvoketjussa Kemiran kestävyystoimintaperiaatteiden ja Nature Stewardship
-ohjelman kautta. Kemiran kestävyystoimintaperiaatteissa ilmastonmuutoksen hillintään ja
siihen sopeutumiseen liittyvien lyhyen ja pitkän aikavälin riskien ja mahdollisuuksien arviointi
liitetään osaksi yhtiön omia toimintoja ja arvoketjua. Kestävyystoimintaperiaatteet eivät kata
kaikkia olennaisia riippuvuuksia eikä biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä olennaisia,
fyysisiä ja siirtymävaiheen riskejä ja mahdollisuuksia. Kemiran kestävyystoimintaperiaatteiden
sitoumusasiakirja sisältää lupauksen suojella ympäristöä energiatehokkuuden ja energian
hankinnan hallinnan avulla sekä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja ilmaan, veteen ja
maaperään joutuvia päästöjä. Lisäksi Kemiran tavoitteena on minimoida vesivarojen ja
materiaalien käyttöä sekä jätteiden syntymistä kiertotalouden periaatteita soveltamalla, jotka
kerrotaan yksityiskohtaisemmin E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous -osiossa. Biologisen
monimuotoisuuden suojelemiseksi Kemira sitoutuu kestävien raaka-aineiden
hankintaohjelmiin, toimintojensa aiheuttamien jätteiden syntymisen ja pilaantumisen
vähentämiseen sekä jätevedenkäsittelyratkaisujen tarjoamiseen asiakkaille.
Kemiran hankinta- ja ostotoimintaperiaatteissa määritellään, miten kestävyys on otettava
huomioon hankinta- ja ostotoimissa, toimittajien johtamisessa sekä arvoketjun alkupään
vaatimuksissa. Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistuksen avulla varmistetaan, että yhtiön
sidosryhmät voivat käyttää sen tuotteita turvallisesti ja että tuotteet ovat turvallisia
ympäristön kannalta. Kemiran toimintaperiaatteet eivät kata kaikkien sellaisten tuotteiden,
komponenttien ja raaka-aineiden jäljitettävyyttä, joilla on merkittäviä tosiasiallisia tai
mahdollisia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia koko
arvoketjussa. Kemira toimii eettisesti ja pyrkii lisäämään myönteisiä vaikutuksia koko
arvoketjussaan. Kemiran työntekijät, liikekumppanit, ympäristö ja ympäröivät yhteisöt
sisällytetään tähän työhön. Kestävyystoimintaperiaatteissa ei käsitellä biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien vaikutusten sosiaalisia seurauksia.
Kestävyystoimintaperiaatteet ovat linjassa Kemiran liiketapaperiaatteiden ja Kemiran muiden
sisäisten toimintaperiaatteiden, esimerkiksi Nature Stewardship -ohjelman,
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen, rekrytointitoimintaperiaatteiden ja hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteiden kanssa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa. Kemira ei ole
ottanut käyttöön erillisiä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua koskevia
toimintaperiaatteita, jotka kattaisivat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla
tai niiden läheisyydessä sijaitsevat yhtiön omistamat, vuokraamat tai hallinnoimat
tuotantolaitokset. Kemiralla ei ole myöskään seuraavia toimintaperiaatteita: kestävät maata
tai maataloutta koskeviin käytäntöihin liittyvät toimintaperiaatteet, kestävät meriin liittyviä
käytäntöjä koskevat toimintaperiaatteet ja metsäkatoon puuttumista koskevat
toimintaperiaatteet.
Kemira on aloittanut Tier 1 -toimittajien arvioinnin, jossa arvioidaan arvoketjun alkupään
tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin.
Arvioinnissa tunnistettiin Kemiran sellu- ja paperi-, polymeeri- ja
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 73

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

saostuskemikaalituoteryhmien merkittäviä epäsuoria luontovaikutuksia ja -riippuvuuksia. Työ
tehtiin Science Based Targets Networkin (SBTN) Science-Based-Targets for Nature -ohjelman
vaiheen 1a ja b -ohjeiden mukaisesti, ja siinä käytettiin sekä ensisijaisia että toissijaisia
tietolähteitä. Tulokset osoittivat, että tärkeimmät epäsuorat arvoketjun alkupään vaikutukset
biologiseen monimuotoisuuteen johtuvat maaekosysteemien käytöstä, vedenkäytöstä,
kasvihuonekaasupäästöistä ja pilaantumisesta.
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT TOIMET
Kemira ei ole käyttänyt biologista monimuotoisuutta koskevia hyvityksiä
toimintasuunnitelmissaan eikä aio tehdä niin tulevien vuosien aikana. Kemira ei ole yhdistänyt
paikallista ja alkuperäiskansojen tietämystä ja luontopohjaisia ratkaisuja biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviin toimiinsa eikä aio tehdä niin kahden
seuraavan vuoden aikana. Kemiran mukaan ei ole tarpeen toteuttaa biologiseen
monimuotoisuuteen liittyviä lieventäviä toimenpiteitä.
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemiralla on suorituskykymittareita, joiden avulla seurataan sisäisesti biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Näitä
tavoitteita ei ole määritelty ESRS-standardien mukaisesti. Kemira jatkaa näiden
suorituskykymittareiden arviointia tulevina vuosina.
BIOLOGISEN MONIMUOTOISUUDEN JA EKOSYSTEEMIEN
MUUTOKSIIN LIITTYVÄT VAIKUTUSMITTARIT
Kemira ei ole vielä määritellyt biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä
mittareita arvoketjun alku- ja loppupään olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
mittaamiseen. Kemiran Nature Stewardship -ohjelmassa määritellään prosessi, jonka avulla
kehitetään biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuviin olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin liittyviä toimintaperiaatteita ja toimia. Ohjelman tavoitteena on luoda ainakin
sisäiset määrälliset suorituskykymittarit, joilla seurataan näiden toimintaperiaatteiden ja
toimien edistymistä. Perusjakso, jolta edistystä mitataan, määritetään, kun määrälliset
suorituskykymittarit on luotu. Kemira jatkaa myös tuotteiden hiilijalanjälki- (Product Carbon
Footprint, PCF) ja elinkaariarviointivalmiuksiensa (Life Cycle Assessment, LCA) kehittämistä.
Lisätietoja on E2 Pilaantumiseen liittyvät toimet -kappaleessa.
Kemira ei ole tunnistanut tuotantolaitoksia, jotka sijaitsisivat biologisen monimuotoisuuden
kannalta herkillä alueilla, joihin Kemira vaikuttaisi kielteisesti, tai niiden läheisyydessä. Kemira
valvoo omia ensisijaisia tuotantolaitoksiaan, jotka sijaitsevat suojelualueiden tai biologisen
monimuotoisuuden kannalta keskeisten alueiden läheisyydessä, Integrated Biodiversity
Assessment Tool -työkalun (IBAT) ja WWF Risk Filter Suite -työkalujen (Water Risk Filter ja
Biodiversity Risk Filter) avulla. Nykyiset tuotantolaitokset arvioidaan vuosittain.
Yritysostojen kautta hankitut tuotantolaitokset arvioidaan tarvittaessa. Kemira käyttää
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien alueiden läheisyydessä sijaitsevien
tuotantolaitosten lukumäärää sen mittaamiseen, tuleeko tuotantolaitoksia ympäröivän maan
luokitteluun tehdä mahdollisesti muutoksia. Mittarin avulla Kemira myös pyrkii ymmärtämään,
voiko yhtiöllä olla kielteisiä vaikutuksia tällaisilla alueilla. 10 (10) Kemiran tuotantolaitosta
sijaitsi suojelualueilla ja biologisen monimuotoisuuden kannalta keskeisillä alueilla ja/tai niiden
läheisyydessä vuonna 2025. Kemiran tuotantolaitoksilla (58) on ympäristöluvat. Ne sijaitsevat
teollisuusmailla ja hyödyntävät jo olemassa olevaa infrastruktuuria. Ympäristövaikutuksia ja -
riskejä, mukaan lukien biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät vaikutukset ja riskit, arvioidaan
alustavasti osana tuotantolaitosten ympäristölupaprosessia ja Ympäristövaikutusten
arviointimenettelyä (YVA) niissä tuotantolaitoksissa, joissa ympäristövaikutusten
arviointimenettelyn noudattaminen on tarpeen. Tuotantolaitosten ympäristölupaprosessien
yhteydessä tehtyjen ympäristövaikutusten arviointien perusteella Kemiran tuotantolaitokset
eivät vaikuta kielteisesti biologisen monimuotoisuuden kannalta herkkiin alueisiin.
Konsernin laatimisperiaatteet
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst &
Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 74

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö |  |
● | Resurssi-intensiivinen toiminta, jossa käytetään osittain fossiilisia primaari- ja mineraaliraaka-aineita | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot | ▲△△ | • Liiketoimintastrategian ja kestävyysstrategian sekä sitoumusten ja tavoitteiden yhteensovittaminen, uusiutuvien ja kierrätettyjen materiaalien määrän lisääminen tuotevalikoimassa. Sivuvirtojen, sivutuotteiden ja muiden teollisuudenalojen jätteiden hyödyntäminen tuotteiden valmistamisessa. • Kemira keskittyy uusien uusiutuvien raaka-aineiden kehittämiseen, ja sen tavoitteena on kasvattaa uusiutuvien ratkaisujen määrää. Kiertotalouteen liittyvät näkökulmat sisällytetään tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kestävyysarviointeihin. Niitä arvioidaan laadullisesti koko arvoketjussa. • Uusien tuoteratkaisujen kehittäminen asiakkaille yhteistyössä arvoketjun toimittajien kanssa • Strategiset hankinta-aloitteet ja -arvioinnit sellaisten raaka-aineiden varmistamiseksi, jotka ovat uusiutuvia ja joiden tuotteen hiilijalanjälki on matala • Tunnettuihin sertifiointijärjestelmiin osallistuminen ja niiden hyödyntäminen raaka-aineiden alkuperän jäljitettävyyden parantamiseksi • Vaikuttamistoimet, joilla edistetään uusiutuvia ratkaisuja vaihtoehtoina fossiilisille raaka-aineille jäsenyyksillä ja yhteistyöllä, esimerkiksi EU:n Renewable Carbon Initiative -aloite
| Kemiran tuotevalikoima keskittyy kierrätettyihin ja uusiutuviin raaka-aineisiin |
● | Omien ja/tai teollisuuskumppaneiden sivutuotteiden, sivuvirtojen ja jätteen käyttö raaka-aineena | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot | △△▲
■ | Kemiran asiakkaiden tavoite siirtyä fossiilittomiin ratkaisuihin vahvistaa uusiutuvan liiketoiminnan tuotteiden kysyntää. Tämä luo Kemiralle mahdollisuuden tutkia ja tuottaa vaihtoehtoisia materiaaleja olemassa oleville fossiilipohjaisille ratkaisuille. | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | △▲△
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset
| Kemiran tuotevalikoima keskittyy kiertotalousratkaisuihin |  | • Kemiran strategiassa painotetaan uuden liiketoiminnan luomista kiertotalouteen perustuvissa sovelluksissa. Kemialla ja digitaalisilla palveluilla optimoidaan asiakkaiden prosessitehokkuutta ja luodaan asiakkaille mahdollisuuksia vähentää raaka-aineiden, energian- ja vedenkulutusta sekä ehkäistä päästöjä ja jätteiden syntymistä. • Kemira tarjoaa asiakkaille uusiomateriaaleista tehtyjä tuotteita ja ratkaisuja • Asiakkaiden tuotteiden käyttöiän pidentäminen parantamalla kestävyyttä ja kierrätettävyyttä tai biohajoavuutta • Teknologioiden kehittäminen ja pilotoiminen resurssien talteen ottamiseksi asiakkaiden prosesseista, esim. fosforinpoisto jätevedenkäsittelyssä ja biokaasusaannon lisääminen energiaomavaraisuuden lisäämiseksi • Uusien ratkaisujen kehittäminen yhteistyössä Kemiran arvoketjun asiakkaiden kanssa • Uusien Chemical Island -toimintamallin mukaisten laitosten perustaminen yhdessä asiakkaiden kanssa; asiakkaiden toimintojen läheisyys parantaa selkeästi tehokkuutta yhteisten resurssien avulla • Resurssitehokkuuden parantaminen kehittämällä nykyisiä ja uusia kemian konsepteja ja teknologioita. Asiakkaiden tehokkuusongelmien ratkaiseminen ennakoivalla T&I-toiminnalla ja sovelluskehityksellä ja digitaalisten palveluiden kasvattamisen painottaminen strategiassa. Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kestävyysarviointi, jossa arvioidaan laadullisesti koko arvoketjun kiertoon liittyviä näkökohtia.
○ ■ | Kehitetään tuotteita ja ratkaisuja, jotka parantavat kierrätettävyyt- tä ja biohajoavuutta. Tämä tukee kasvavaa trendiä ja kuluttajien halua korvata fossiili- ja muovipohjaiset pakkausmateriaalit uusiu- tuvilla materiaaleilla ja parantaa tuotteiden käyttöiän lopun vaihtoehtoja, mitä sekä sääntely että brändien omistajat ohjaavat. Se myös luo Kemiralle uusia myyntimahdollisuuksia. | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | △▲△
| Kemira tukee asiakkaiden resurssitehokkuuden lisäämistä |
○ ■ | Asiakkaiden tukeminen resurssitehokkuutta parantavilla ratkaisuilla, vähentämällä energiaa, vettä ja jätettä sekä parantamalla tuottoja ja tuotteiden käyttöaikaa on Kemiran ydinliiketoimintaa. Tehokkuutta voidaan parantaa tarkalla kemikaalien ja digitaalisten palveluiden soveltamisella sekä sisällyttämällä Kemiran tuotanto asiakkaiden tuotantolaitoksiin. | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲▲△
Jäte
● | Raaka-aineiden toimittajien tuottama jäte, asiakkaiden hävittämät tuotteet ja oma toiminta | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲△△ | • Kemira arvioi toimittajiensa kestävyyttä EcoVadis-organisaation kehittämän alustan avulla. Jätehallinta on yksi EcoVadis-alustan kriteereistä. EcoVadis-alusta vaatii toimittajia täyttämään tietyt vaatimukset ja parantamaan jatkuvasti toimintaansa. • Omasta toiminnasta syntyvää jätettä hallinnoidaan integroidun johtamisjärjestelmän sekä Nature Stewardship -ohjelman ja siihen liittyvien prosessien avulla. Tavoitteena on vähentää jätettä ja lisätä jätteiden hyödyntämistä.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 75

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Yhteenveto olennaisista
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista esitellään edellisen sivun taulukossa. Kemira
suunnittelee kuulevansa tulevina vuosina laajempaa sidosryhmäjoukkoa täydentääkseen
olennaisuusarviointia esimerkiksi vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen näkemyksillä.
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemiralla on kestävyystoimintaperiaatteet, hankinta- ja ostotoimintaperiaatteet sekä
tuotevastuullisuuden ohjeistus, joissa määritellään Kemiran resurssien käyttöä ja
kiertotaloutta koskevat periaatteet ja ohjeet. Kestävyystoimintaperiaatteissaan Kemira
sitoutuu vähentämään päästöjä ja jätteiden määrää, parantamaan resurssitehokkuutta,
mahdollistamaan kiertotalouden, ottamaan käyttöön kiertotalouden mukaisia
liiketoimintaperiaatteita ja vaikuttamaan myönteisesti läpi Kemiran arvoketjun.
Toimintaperiaatteet kattavat Kemiran globaalit arvoketjutoimet kokonaisuudessaan.
Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on
kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen
toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran hankinta- ja ostotoimintaperiaatteissa varmistetaan, että toimet ovat yhdenmukaisia
yhtiön kestävyysohjelman kanssa, ja asetetaan odotuksia ympäristötoimien tasolle.
Toimintaperiaatteet keskittyvät erityisesti sisäänvirtauksiin liittyviin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin, ja ne kattavat etenkin suorien materiaalien hankintaan ja ostoon,
yrityspalveluihin, tuotannon hankintoihin, energiaan sekä logistiikkaan liittyvät
maailmanlaajuiset toimet. Toimintaperiaatteissa määritellään kestävyystoimiin perustuvat
hankintatoimien ja toimittajien valinnan ohjeet ja keskeiset periaatteet. Toimittajien
johtamistoimissa keskitytään talous- ja kestävyystoimien tason parantamiseen, riskien
ennakoimiseen ja vastuullisten ja innovatiivisten lähestymistapojen luomiseen toimittajien
kanssa. Toimintaperiaatteet kattavat Kemiran arvoketjun alkupään hankinta- ja ostotoimet
maailmanlaajuisesti. Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistus takaa sen, että sidosryhmät
voivat käsitellä ja käyttää Kemiran tuotteita turvallisesti, että ne ovat turvallisia ympäristön
kannalta ja että mahdolliset kemialliset riskit ja niiden vaikutukset sisällytetään Kemiran
toimintaan, strategian toteuttamiseen ja pitkän aikavälin strategiseen kehittämiseen liittyvään
päätöksentekoon.
Kemiralla ei ole tällä hetkellä toimintaperiaatelinjauksia, joiden perusteella se siirtyisi pois
primaariresurssien käytöstä tai siirtyisi toissijaisten resurssien hyödyntämiseen. Kemira on
kuitenkin määritellyt kiertotalouteen liittyvät toimintatavat osana yrityksen
kestävyysohjelmaa, ja ne perustuvat viiteen kiertotalousperiaatteeseen, jotka ovat linjassa
Kemiran tunnistettujen olennaisten resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien kanssa. Nämä viisi periaatetta ovat:
1. Raaka-aineiden alkuperän muuttaminen
2. Oman toiminnan tehokkuuden lisääminen ja jätteiden vähentäminen
3. Asiakkaiden prosessien resurssitehokkuuden lisääminen
4. Hyödyllisten elinkaaren loppupäähän liittyvien ominaisuuksien suunnitteleminen
asiakastuotteille
5. Yhteistyö arvoketjun kanssa kiertotalouden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi
Kemira suunnittelee ottavansa käyttöön toimintaperiaatteet uusiutuvien ja uusiomateriaalien
hankintaan liittyen. Nämä ovat vielä kehitteillä, ja aiheeseen liittyvät linjaukset on tarkoitus
lisätä virallisiin asiakirjoihin tulevina vuosina.
KIERTOTALOUDEN PERIAATTEET
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 76

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT
TAVOITTEET

|  | Lähtötaso | 2025 | 2024 | 2023
Uusiutuvat ratkaisut > liikevaihto 500 milj. euroa vuoden 2030 lopussa vuoteen 2020 verrattuna | Sisäänvirtaus Ulosvirtaus | 184 | 240 | 240 | 226
Asiakkaiden resurssitehokkuutta parantavat tuotteet > 50 % vuoteen 2017 verrattuna | Ulosvirtaus (tuotteet) | 50 | 64 | 58 | 59
Jäteintensiteetin vähentäminen 15 % vuoden 2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2019 lähtötasoon, kg/tuotantotonni | Ulosvirtaus (jätteet) | 4,4 | 4,1 | 4,2 | 4,1

Kemira on asettanut strategiaansa, liiketoimintamalliinsa ja asiakasratkaisujen luomiseen
perustuvia tavoitteita. Kemira tarkastelee säännöllisesti asiakkaidensa odotuksia ja
mahdollisia huolenaiheita. Asiakasvuorovaikutuksen toimia ovat muun muassa tietojen
jakaminen, aktiivinen vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä
toimista saatu palaute ja tieto on sisällytetty Kemiran toiminnan kehittämiseen ja
päätöksentekoon. Palaute on tärkeä osa tavoitteiden asettamista. Kemiran tavoitteet
asetetaan parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella. Ensisijaisia tietolähteitä ja
tieteellisiä viitekehyksiä käytetään aina, kun ne ovat saatavilla ja sovellettavissa (esim.
ilmastotavoitteiden kohdalla). Kemiran ylin johto on asettanut ja hyväksynyt tavoitteet. Se
myös seuraa tavoitteiden edistymistä.
Uusiutuvat ja kierrätetyt raaka-aineet ja tuotteet
Kemira on asettanut uusiutuvien ratkaisujen liikevaihdolle tavoitteen, jonka mukaan niiden
liikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuonna 2030. Tämä vapaaehtoinen tavoite on linjassa
Kemiran liiketoiminnan tavoitteiden kanssa. Asetettu tavoite ei liity suoraan jätehierarkiaan,
mutta se on linjassa tunnettujen kiertotalouden periaatteiden kanssa, jotka koskevat
primaari- ja fossiilisten materiaalien korvaamista uusiutuvilla vaihtoehdoilla. Tavoite on yksi
keskeinen suorituskyvyn mittari, jolla seurataan Kemiran strategisia aloitteita. Kemiran
määritelmän mukaan tuotteet, joka ovat katsotaan ”uusiutuviksi ratkaisuiksi” ovat yli 50 %
orgaanisesta hiilestä on peräisin uusiutuvista lähteistä, kuten kasveista, käymisprosesseista,
kierrätetystä hiilestä, kemiallisesta kierrätyksestä ja hiilidioksidilähteistä. Loput orgaanisesta
hiilestä on peräisin fossiilisista lähteistä. Kemira on kasvattanut uusiutuvien ratkaisujen
portfoliotaan jatkuvasti viime vuosina ja on saavuttamassa tavoitteen.
Uusiutuvia raaka-aineita hankitaan erinäisistä kasvipohjaisista lähteistä ja vakiintuneista
raaka-ainearvoketjuista. Osa näistä raaka-aineista tulee teollisten prosessien sivuvirroista.
Kemira käyttää ISCC PLUS -sertifiointijärjestelmää. Näin varmistetaan, että
kaskadikäyttöperiaatetta noudatetaan ja että toiminta on läpinäkyvää ja jäljitettävää.
Asiakkaiden prosessien ja tuotteiden parantaminen
Jotta Kemira voi paremmin ymmärtää yhtiön tuotevalikoiman myönteisiä vaikutuksia,
tuotevalikoima on linjassa strategisten kestävyystavoitteiden kanssa. Kemiralla on prosessi,
jolla arvioidaan tuotevalikoiman suorituskykyä asiakkaiden prosesseissa. Kemira on asettanut
vapaaehtoisen tavoitteen varmistaakseen, että vähintään 50 % Kemiran liikevaihdosta
saadaan tuotteista, jotka parantavat asiakkaiden resurssitehokkuutta, määrittelemättä tiettyä
tavoitevuotta. Kemira on jatkuvasti parantanut suoriutumistaan tässä tavoitteessa ja pysynyt
selvästi odotetun 50 % raja-arvon yläpuolella. Vuonna 2025, 64 % (58%) Kemiran liikevaihdosta
liittyi tuotteisiin, jotka parantavat asiakkaiden resurssitehokkuutta.
Tavoite lasketaan vuosittain analysoimalla 29 eri asiakassovellusta, jotka tarkistettiin ja
päivitettiin olennaisilla sidosryhmillä kuvastamaan paremmin Kemiran liiketoiminta-alueita
vuonna 2025, ja arvioimalla ne asteikolla ”huomattava”, ”keskitason” tai ”vähäinen” -vaikutus
tai ”ei vaikutuksia”. Vaikutuksella tarkoitetaan raaka-aineiden kulutuksen vähentämistä,
energiatehokkuuden parantamista, vedenkulutuksen vähentämistä, tuotantomäärien
parantamista, kasvihuonekaasujen poistamista, jätteiden vähentämistä ja/tai asiakkaiden
omaisuuserien käyttöiän pidentämistä. Edellä mitattujen tuotteiden lisäksi Kemira pyrkii
kasvattamaan digitaalisten palveluiden osuutta strategisen aloitteensa avulla. Digitaaliset
palvelut parantavat usein luontaisesti asiakkaiden resurssitehokkuutta. Tämä ratkaisuluokka
on sisällytetty laskelmiin vuodesta 2024.
Resurssitehokkuustavoite liittyy jätehierarkiatavoitteeseen, joka koskee jätteiden syntymisen
ehkäisemistä minimoimalla järjestelmälliset vuodot ja kielteiset ulkoisvaikutukset.
Päämääränä on auttaa asiakasta vähentämään primaariresurssien sisäänvirtauksien käyttöä.
Jätteiden vähentäminen
Kemiran tavoite on vähentää loppusijoitettavan tuotantojätteen intensiteettiä
tuotantolaitoksilla 15 % vuoden 2030 loppuun mennessä. Tämä vapaaehtoinen jätehuolto
tavoite sisältää sekä vaaralliset että tavanomaiset jätteet, mutta hyödynnettäviä jätteitä, joita
hyödynnetään esimerkiksi kierrättämällä, uudelleenkäyttämällä ja polttamalla niin, että jäte
hyödynnetään energiana, ei oteta huomioon. Tavoite ilmaistaan intensiteettinä: tonnia jätettä
tuhatta tuotantotonnia kohti. Vuoden 2019 lähtötaso on 4,4, ja tavoite on 3,7 vuoden 2030
loppuun mennessä. Vuonna 2025 intensiteetti oli 4,1, mikä on vähemmän kuin lähtötaso 4,4.
Kemira on vähentänyt vähitellen loppukäsittelyyn ohjatun tuotantojätteen määrää.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 77

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT TOIMET
Uusiutuvat ja kierrätetyt raaka-aineet ja tuotteet
Siirtyminen uusiutuviin ratkaisuihin on yksi Kemiran strategian keskeisistä osatekijöistä.
Fossiilisten raaka-aineiden korvaamista kestävämmillä vaihtoehdoilla edistetään kolmella eri
tavalla: keskittymällä laajentamaan markkinoiden nykyisiin uusiutuviin ratkaisuihin,
biomassatasemenetelmällä valmistettuihin ratkaisuihin sekä uusien kemiallisten ratkaisujen
innovoimiseen. Strategiaa edistetään tutkimus- ja innovaatiotoiminnalla, kaupallisten toimien
vauhdittamiseen keskittyvillä resursseilla ja kumppanuuksilla. Vuonna 2025 Kemira käytti
tutkimus- ja innovaatiotyön toimintamenoista 42 % (46 %) uusiutuviin materiaaleihin ja 23 %
(26 %) vedenkäsittelyratkaisuihin. Kemirassa toimii myös New Ventures and Services -yksikkö,
joka vauhdittaa uusiutuvien tuotteiden kaupallistamista ja muita strategisia aloitteita.
Uusiin kemikaaleihin keskittyminen vaatii uusien kemiallisten konseptien ja teknologioiden
innovointia Kemiran tarjoamia sovelluksia varten. Tätä edistetään esimerkiksi strategisella
arvoketjun alkupäähän sijoittuvalla yhteisyrityksellä IFF-teollisuusyrityksen kanssa.
Tarkoituksena on tuottaa uusiutuvia biopohjaisia tuotteita kaupallisessa mittakaavassa.
Designed Enzymatic Biomaterial™ (DEB) on uusi ja ainutlaatuinen prosessiteknologia, joka
hyödyntää kasviperäisiä sokereita ja mahdollistaa monia erilaisia sovelluksia. Vuonna 2025
Kemira sopi myös Bluephan kanssa kolmivuotisesta strategisesta kumppanuudesta, jonka
tarkoituksena on edistää PHA:n (polyhydroksialkanoaatit) laajamittaista käyttöä.
Kemira hyödyntää markkinoilla jo tunnettuja uusiutuvia kemikaaleja ja tarjoaa asiakkaille myös
massataseeseen perustuvia tuotteita. Tämä tarkoittaa sitä, että uusiutuvista tai kiertotalous-
lähteistä saatuja raaka-aineita voidaan hyödyntää nykyisissä tuotantoinfrastruktuureissa,
jolloin tuotteiden laatu ja suorituskyky pysyvät samalla tasolla perinteisten tuotteiden kanssa.
Biomassatasemenetelmän avulla voidaan myös pienentää tuotteiden hiilijalanjälkiä niiden
elinkaaren aikana. Kemira käyttää biomassatasekreditoinnissa ISCC PLUS* -sertifikaatti-
järjestelmää. Kemira valmistaa sertifioituja biopohjaisia tuotteita ISCC:n akkreditoimissa
tuotantolaitoksissa useissa eri sijainneissa ja toimittaa niitä maailmanlaajuisesti runsaasti
vettä käyttävien teollisuudenalojen asiakkaille. Vuonna 2022 Kemira myi ensimmäisenä
yrityksenä maailmassa ISCC PLUS -sertifioituja polyakryyliamidipolymeerejä (PAM).
Kemira on Kestävän palmuöljyn yhdistyksen (Roundtable on Sustainable Palm Oil, RSPO) jäsen
ja käyttää palmuöljyjohdannaisia AKD-tuotteissaan. Vuonna 2025, Kemira siirtyi käyttämään
RSPO-sertifioituja palmuöljyjohdannaisia korkeimman ketjunpituuden AKD-tuotteissaan. Noin
15 % kaikista palmuölyjohdannaisista AKD-tuotteissa on RSPO-sertifioituja. Kemira tutkii myös
muiden AKD-tuotteiden RSPO-sertifioimista ja siirtymä niiden osalta on suunniteltu
aloitettavaksi vuonna 2026. Siirtymätahti riippuu markkinoiden kysynnästä ja muutosten
hyväksyntäprosesseista.
Sen lisäksi, että Kemira käyttää uusiutuvia raaka-aineita, merkittävä osa yhtiön raaka-aineista
on myös peräisin kierrätetyistä lähteistä, kuten teollisuuden sivutuotteista, sivuvirroista ja
jätteistä. Nämä raaka-aineet ovat peräisin pääasiassa sulattamoista sekä teräksen ja metallin
valmistuksesta. Määrällisesti saostuskemikaalit ovat yksi Kemiran suurimmista tuoteryhmistä,
ja jopa 70–80 % näiden tuotteiden raaka-aineista on peräisin kierrätetyistä lähteistä. 52 % (49
%) kaikista Kemiran ostamista raaka-aineista oli peräisin tällaisista lähteistä vuonna 2025.
Kemiralla ei ole käytössä kierrätettyjen materiaalien määrän lisäämistavoitetta, mutta se
seuraa niiden määrää vuositasolla.
Kemira käyttää EcoVadis alustaa toimittajien kestävyyden varmistamiseen ja arviointiin.
Kestävä hankintatoiminta ja ympäristötoimien taso, jätehuolto mukaan lukien, ovat EcoVadis-
alustan kriteerejä. EcoVadis vaatii toimittajia täyttämään tietyt vaatimukset ja parantamaan
jatkuvasti kestävään hankintaan ja ympäristöön liittyvää toimintaansa, kuten
ympäristövaatimusten noudattamiseen, jätteisiin, ilmapäästöihin, ilmastonmuutokseen,
vesivaroihin ja pohjavesiin, jätevesiin, energiaan, (melu- ja haju) haittoihin, maankäyttöön ja
biologiseen monimuotoisuuteen sekä maaperään ja vaarallisiin kemikaaleihin.
Kemiralla on useita vapaaehtoisia indikaattoreita, jotka liittyvät arvoketjun alkupäähän. Näillä
indikaattoreilla, jotka toimivat Kemiran sisäisinä tavoitteina, pyritään ehkäisemään ja
lieventämään toimittajiin liittyviä kielteisiä vaikutuksia ja riskejä.
• EcoVadis-organisaation arvioima toimittajien menojen kattavuus
• Niiden keskeisten toimittajien määrä, joiden EcoVadis-luokitukset ovat parantuneet ja
ylittävät Kemiran vähimmäisluokituskriteerit
• Toimittajien laatuauditointien määrä
• Toimittajien yritysten yhteiskuntavastuuauditointien määrä
Toimien kohteena olevat toimittajat määritellään vuosittain segmentoinnin ja riskipriorisoinnin
perusteella, ja tavoitteita seurataan säännöllisesti. Indikaattoreita hallinnoi Kemiran Sourcing-
toiminto ja ne suunnitellaan yhteistyössä Sourcing-johtoryhmän kanssa ja hyväksytään osana
vuotuista tavoitteiden asettamisprosessia. Nämä indikaattorit eivät ole tällä hetkellä ESRS-
standardien määritelmän mukaisia. Kemira jatkaa indikaattorien arviointia tulevina vuosina.
Kemiran Sourcing-toiminnon vastuuhenkilöt edistävät toimittajiin liittyviä resurssien käytön ja
kiertotalouden toimia.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 78

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

| 2025
Toimittajat | Suorat materiaalit | Epäsuorat tavarat ja palvelut
EMEA | 700 | 6 800
APAC | 300 | 1 500
Americas | 400 | 3 200
Toimittajien kokonaismäärä | 1 400 | 11 600
Toimittajat, jotka muodostavat 80 % kategorian menoista, % | 10 | 8

Toimittajien vastuullisuusarvioinnit ja -auditoinnit | 2025 | 2024 | 2023
Yhteiskuntavastuuauditointi | 2 | 4 | 1
Laatuauditointi | 9 | 28 | 22
Suorat EcoVadis-arvioidut menot, % | 71 | 71 | 70
Epäsuorat EcoVadis-arvioidut menot, % | 22 | 17 | 15
Arvioitujen toimittajien keskimääräinen EcoVadis-luokitus, painotettu menoin ¹⁾ | 68 | 63 | 60

1) EcoVadis arvioinnin korkein pistemäärä on 100 pistettä
Asiakasprosessien ja -tuotteiden parantaminen
Kemiran R&I-toiminto tukee Kemiran resurssien käytön ja kiertotalouden tavoitteita uusilla
innovaatiohankkeilla, teknisellä asiakaspalvelulla ja tuotannon tuella. Kemiallisten tuotteiden
lisäksi Kemira painottaa digitaalisia ratkaisuja, joilla kehitetään asiakkaiden
resurssitehokkuutta. Uusiutuvien ja asiakkaiden resursseja parantavien tuotteiden
kehittämisen lisäksi Kemira myös innovoi tuotteita ja ratkaisuja, jotka parantavat asiakkaiden
tuotteiden kestävyyttä, kierrätettävyyttä ja biohajoavuutta.
Jätteiden vähentäminen
Kemira arvioi jatkuvasti mahdollisuuksia vähentää jätteen määrää ja jätteisiin liittyviä
vaikutuksia integroidun johtamisjärjestelmän ja Nature Stewardship -ohjelman avulla.
Kemiralla ei ole omaa aktiivista jätteiden hävitystä, esimerkiksi omia aktiivisia kaatopaikkoja.
Tuotantolaitosten jätehuollon hoitavat ulkopuoliset jätehuoltoyritykset, joilla on lupa ottaa
vastaan ja käsitellä jätteitä. Ulkopuoliset jätehuoltoyritykset hoitavat kaiken jätehuollon ja
noudattavat paikallisia säännöksiä. Tämä varmistetaan jätehuoltopalvelujen
hankintaprosessilla.
Jätteen vähentämiseen tähtääviä toimia ovat muun muassa raaka-ainemalmin hyödyntämisen
kehittäminen ja vaihtoehdot laadukkaampien raaka-aineiden hankintaan. Lisäksi
saostuskemikaalituotannossa keskitytään yhteistyöhön jätehuoltoyritysten kanssa
suodosjätteiden hyödyntämismahdollisuuksien löytämiseksi. Jätteiden koostumusta on
tutkittu Kemiran tutkimuskeskuksissa ja ulkoisissa jätehuoltoyhtiöissä, jotta on mahdollista
ymmärtää paremmin jätteiden ominaisuuksia sekä jätteen hyödyntämismahdollisuuksia.
Jätevaikutusten arviointi sisältyy Kemiran sisäisiin prosesseihin, esimerkiksi investointien
hallinta-, fuusio- ja yritysostoprosesseihin sekä R&I-toiminnon uusien tuotteiden
kehitysprosessiin. Kemiran EHSQ Governance -toiminnon asiantuntijat edistävät jätteiden
vähentämiseen liittyviä toimia. Ne toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Kemiran
tuotantolaitosten kanssa.
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN LIITTYVÄT MITTARIT
RESURSSIEN SISÄÄNVIRTAUKSET
Olennaisuusarvioinnissa Kemira tunnisti ja arvioi, että resurssien sisäänvirtaukset ovat
olennainen osa-aihe. Yhteenveto olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista
esitellään Resurssien käyttö ja kiertotalous -osion alussa. Kemira on keskittynyt
sisäänvirtausluokkien olennaisimpiin aiheisiin, lähinnä raaka-aineisiin, jotka kattavat yli 50 %
(52 %) Kemiran kokonaismenoista. Laitokset, laitteet, vesi ja pakkaukset arvioitiin
epäolennaisiksi aiheiksi joko menojen tai määrän perusteella.
RAAKA-AINEET
Kemiran valmistusprosessit ovat riippuvaisia raaka-aineista. Nämä raaka-aineet voivat olla
peräisin joko uusiutumattomista (fossiiliset, mineraalit), uusiutuvista tai kierrätetyistä
lähteistä, mukaan lukien muiden teollisuudenalojen sivutuotteet ja sivuvirrat sekä jätteet.
Raaka-aineet ovat sekä orgaanisia että epäorgaanisia. Kemira jalostaa raaka-aineita edelleen
irto- ja erikoiskemikaaleiksi, joita myydään tuotteina tärkeimmille asiakassegmenteille.
Tärkeimmät tuoteryhmät ovat epäorgaaniset peruskemikaalit, kuten valkaisuaineet ja
saostuskemikaalit, sekä orgaaniset kemikaalit, kuten polymeerit ja liimauskemikaalit. Nämä
tuoteryhmät kattavat yli 75 % Kemiran tuotevalikoimasta. Päätuoteryhmien lisäksi
tuotevalikoimaan tulee uusia ratkaisuja, kun yhtiö keskittyy entistä enemmän uusiutuviin
ratkaisuihin.
Vuonna 2025 tuotteiden sekä raaka-aineiden ja biologisten materiaalien kokonaispaino oli 2,6
(2,6) miljoonaa tonnia. Hankituista raaka-aineista 2,6 % (2,6 %) oli peräisin uusiutuvista
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 79

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

lähteistä (biologiset materiaalit), mikä vastaa 67 340 tonnin painoa (65 380). 1,3 (1,3) miljoonaa
tonnia ja 52 % (49 %) raaka-aineista oli peräisin kierrätetyistä lähteistä (uusiomateriaalit).

Käytetyt raaka-aineet | 2025 | 2024 | 2023
Epäorgaaniset raaka-aineet, milj. tonnia | 2,3 | 2,2 | 2,1
Kierrätetyt raaka-aineet epäorgaanisista raaka-aineista, % | 59 | 56 | 53
Sivutuotteet, % | 37 | 32 | 27
Jätevirrat, % | 22 | 24 | 36
Orgaaniset raaka-aineet, milj. tonnia | 0,3 | 0,3 | 0,4
Yhteensä, milj. tonnia | 2,6 | 2,6 | 2,5

RESURSSIEN ULOSVIRTAUKSET
Olennaisuusarvioinnissa Kemira tunnisti ja arvioi, että resurssien ulosvirtaukset, mukaan
lukien jätteet, ovat olennainen osa-aihe. Pakkaukset arvioitiin epäolennaiseksi aiheeksi.
Yhteenveto olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista esitellään Resurssien
käyttö ja kiertotalous -osion alussa.
Tuotteet ja materiaalit
Kemiran tuotteet voidaan luokitella kahdella tavalla:
1. Tuotteet ja ratkaisut, jotka mahdollistavat ja parantavat asiakkaan prosessia. Nämä
ratkaisut ovat yleensä vain pieni osa asiakkaan prosessia, mutta niillä on suuri vaikutus
prosessiin. Tällaisia tuotteita ja ratkaisuja ovat esimerkiksi sellukemikaalit (esim.
valkaisuaineet), vedenkäsittelykemikaalit (esim. saostuskemikaalit ja polymeerit),
biokaasusaannon parantaminen ja digitaaliset palvelut.
2. Tuotteet ja ratkaisut, jotka mahdollistavat ja parantavat asiakkaan lopputuotteita. Näistä
ratkaisuista tulee osa asiakkaan lopputuotetta. Tällaisia ovat esimerkiksi
kuivalujuuskemikaalit, joilla saavutetaan myös keventäviä ominaisuuksia (esim. polymeerit
ja liimauskemikaalit), päällystekemikaalit (esim. barrier-kemiat) ja kemikaalit, joiden avulla
voidaan käyttää kiertotalouden mukaisia tuotteita, kuten uusiutuvista tai kierrätetyistä
materiaaleista valmistettuja tekstiilikuituja.
Kemiran tuotteiden (teollisuuden kemikaalien) luonteen vuoksi kestävyyttä tai korjattavuutta
ei pidetä sovellettavana ominaisuutena. Kemiran tuotteet edistävät kuitenkin vahvasti
asiakkaiden tuotteiden kestävyyttä, mikä mahdollistaa esimerkiksi kierrätyskuitujen käytön
tuotannossa.
Kemira pyrkii kasvattamaan kierrätettyihin materiaaleihin tai sivutuotteisiin perustuvan raaka-
ainepohjan prosenttiosuutta tulevina vuosina. Kemiralla on merkittäviä tuoteryhmiä,
esimerkiksi saostuskemikaalit, joissa kierrätysmateriaalien (uusiomateriaalien) osuus voi olla
70–80 % tuotteiden kokonaismäärästä. Yli 90 % Kemiran tuotteista toimitetaan asiakkaille
irtolastikuljetuksena ilman pakkauksia. Loput kuljetetaan muovista valmistetuissa IBC-
konteissa, joissa on metallirunko. Konttien kierrätettävyys riippuu kuljetetuista kemikaaleista.
Kemira ei järjestelmällisesti kerää tietoja asiakkaille toimitettavien pakkausten
kierrätysasteesta, sillä suurin osa tuotteista toimitetaan irtolastikuljetuksena.
JÄTE
Osana Kemiran tuotantoprosesseja syntyi 73 917 tonnia jätettä raportointivuonna 2025.
Jätetiedot kerätään keskitetysti seitsemää koostumusluokkaa käyttäen. Näitä ovat kemialliset
jätteet, liete, metallijätteet, rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät mineraalijätteet sekä
muut mineraalijätteet, maa-ainesjätteet, jätteeksi luokiteltavat jätevedet ja muut jätteet.
Kemira noudattaa paikallisia ympäristölupia jäteraportoinnissa sekä hyödyntämis- ja
loppukäsittelymenetelmien määritelmissä. Merkittävimpiä jäteluokkia ovat kemialliset jätteet
ja jätteeksi luokiteltavat jätevedet. Osa jätevesistä määritellään paikallisissa ympäristöluvissa
jätteeksi ja ilmoitetaan paikallisille ympäristöviranomaisille jätteenä. Vuonna 2025 Kemiran
vaarallisen että tavanomaisen jätteen määrä tuotantotoiminnoissaan pysyi tasaisena
verrattuna aiempaan vuoteen. Vuodesta 2019 lähtien Kemiran tuotantotoiminnan
kokonaisjätemäärä on vähentänyt 51 %:lla (vaarallinen 69 % ja vaaraton 41 %).
Kemiran omissa tuotantotoiminnoissa syntyvien jätteiden lisäksi jätteitä syntyy
ympäristövastuu- ja purkukohteissa liittyen maaperän, pohjaveden ja kaatopaikkojen
kunnostukseen sekä rakennusten purkuun. Vuonna 2025 ympäristövastuu- ja purkukohteissa
jätemäärä laski huomattavasti kunnostus- ja purkuhankkeiden loppuunsaattamisesta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 80

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

| Tuotantolaitokset | Vastuu- ja purkukohteet | Yhteensä
Vaaralliset ja tavanomaiset jätteet, tonnia | 2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Vaaralliset jätteet | 17 987 | 17 196 | 17 281 | 647 | 9 189 | 20 683 | 18 635 | 26 385 | 37 964
Ohjattu loppukäsittelyyn | 10 674 | 8 100 | 6 246 | 647 | 8 333 | 20 681 | 11 322 | 16 433 | 26 927
Poltto | 1 130 | 1 490 | 576 | 0 | 0 | 0 | 1 130 | 1 490 | 576
Kaatopaikalle sijoittaminen | 4 334 | 3 637 | 3 039 | 0 | 7 209 | 17 600 | 4 334 | 10 846 | 20 638
Muu loppukäsittely | 5 210 | 2 973 | 2 632 | 647 | 1 124 | 3 081 | 5 857 | 4 097 | 5 713
Ohjattu muualle loppukäsittelystä | 7 313 | 9 096 | 11 035 | 0 | 857 | 2 | 7 313 | 9 953 | 11 037
Valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 226 | 53 | 41 | 0 | 0 | 0 | 226 | 53 | 41
Kierrätys | 2 517 | 4 570 | 5 438 | 0 | 838 | 0 | 2 517 | 5 409 | 5 438
Muut hyödyntämistoimet | 4 570 | 4 472 | 5 556 | 0 | 18 | 2 | 4 570 | 4 491 | 5 558
Tavanomaiset jätteet | 55 930 | 55 287 | 73 287 | 1 398 | 31 955 | 94 237 | 57 328 | 87 242 | 167 523
Ohjattu loppukäsittelyyn | 15 004 | 12 427 | 15 889 | 1 364 | 13 432 | 3 150 | 16 369 | 25 859 | 19 039
Poltto | 124 | 73 | 271 | 0 | 0 | 0 | 124 | 73 | 271
Kaatopaikalle sijoittaminen | 7 741 | 8 349 | 11 448 | 0 | 615 | 2 821 | 7 741 | 8 964 | 14 268
Muu loppukäsittely | 7 140 | 4 004 | 4 170 | 1 364 | 12 817 | 329 | 8 504 | 16 821 | 4 500
Ohjattu muualle loppukäsittelystä | 40 925 | 42 860 | 57 397 | 34 | 18 523 | 91 087 | 40 959 | 61 383 | 148 484
Valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 333 | 376 | 251 | 0 | 0 | 6 | 333 | 376 | 257
Kierrätys | 7 479 | 6 728 | 8 662 | 20 | 17 126 | 91 074 | 7 498 | 23 855 | 99 735
Muut hyödyntämistoimet | 33 113 | 35 756 | 48 484 | 0 | 1 396 | 7 | 33 113 | 37 152 | 48 492
Kierrättämätön jäte | 63 921 | 61 184 | 76 469 | 0 | 23 180 | 23 846 | 63 921 | 84 364 | 100 314
Kierrättämättömän jätteen osuus, % | 86 | 84 | 84 | 0 | 56 | 21 | 84 | 74 | 49
Jäte yhteensä ¹⁾ | 73 917 | 72 483 | 90 568 | 2 046 | 41 144 | 114 919 | 75 963 | 113 627 | 205 487

1) Jätteen väheneminen ympäristövastuu- ja purkukohteissa vuodesta 2024 vuoteen 2025 johtui pääosin Vaasassa tehdyn kunnostus- ja purkuhankkeen loppuunsaattamisesta.
Konsernin laatimisperiaatteet
Sisäänvirtaukset
Kemira laskee välillisten ja suorien materiaalien määrän välittömien tietojen avulla. Tiedot
poimitaan keskitetystä järjestelmästä, jossa Kemira hallinnoi suoraan myös taloudellisia ja
määrätietoja. Kulutus- ja määrätietojen perusteella laaditaan erillinen raportti, ja se
eritellään luokkien mukaan.
Kemira laskee käytettyjen uusiutuvien ja kierrätettyjen raaka-aineiden määrän
kaksivaiheisella mittaustavalla. Ensin tuotteen uusiutuvan sisällön määrä estimoidaan
toimittajilta saatujen tietojen perusteella. Sen jälkeen nämä tiedot yhdistetään keskitetyn
järjestelmän tietoihin.
• Kierrätettyihin materiaaleihin liittyvät tiedot kerätään toimittajilta ja raportoidaan
kierrätetyn materiaalin kokonaisosuuden laskemista varten.
• Uusiutuviin materiaaleihin liittyvät tiedot raportoidaan ja niitä käytetään kierrätettyjen
materiaalien kokonaisosuuden laskennan perustana.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 81

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Biologiset materiaalit (uusiutuvat materiaalit) on johdettu joko kokonaan tai osittain
biologista alkuperää olevista materiaaleista. Ne ovat peräisin joko fossiilisista tai muista
lähteistä, ja niitä käytetään tuotteiden ja palveluiden valmistukseen muttei
energiatarkoituksiin.
Uusiomateriaalit (kierrätetyt materiaalit) perustuvat muiden teollisuudenalojen sivuvirtoihin,
sivutuotteisiin ja jätteisiin. Nämä materiaalit, kuten romuteräs, rautasulfaatti ja käytetty
peittausliuos, ovat peräisin esimerkiksi sulattamoista sekä teräksen ja metallin
valmistuksesta.
Ulosvirtaukset (tuotteet)
Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto ja tuotemäärät kirjataan keskitettyyn järjestelmään ja
konsolidoidaan siellä. Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihtolaskelmaan kuuluva liikevaihto
kirjataan järjestelmään seuraavien luokituksien mukaan: uusiutuva, osittain uusiutuva ja
uusiutumaton.
Asiakkaiden resurssitehokkuutta parantavat tuotteet kuvaavat käyttövaiheen
resurssitehokkuuden vuoksi myytyjen tuotteiden myynnistä saadun liikevaihdon osuutta.
Jokainen tuoteryhmä on pisteytetty laadullisesti ja painotettu 29 eri asiakassovelluksen
osalta.
Tuotteiden käyttöiän loppua koskevat tiedot perustuvat keskitetystä järjestelmästä
saatuihin tuotemyyntitietoihin, jotka on luokiteltu tuoteryhmittäin ja tuotteen loppukäytön
mukaan. Tuotemäärälaskelmat tehdään tuotteiden loppukäytön perusteella. Kullekin
loppukäyttöluokalle lasketaan tuotteiden kokonaismäärä ja estimoidaan orgaanisten tai
epäorgaanisten aineiden pitoisuuden osuus. Tämän jälkeen määriä verrataan julkisesti
saatavilla oleviin käyttöiän loppuun liittyviin tilastotietoihin, jotka koskevat tärkeimpiä
sovelluksia.
Ulosvirtaus (jätteet)
Jätetiedot kerätään tuotantolaitosten konsolidointijärjestelmien avulla. Kemiran jätetavoite
ei sisällä ei-tuotannollisia jätteitä ja hävitettyjä tuotteita, jotka määritellään seuraavasti:
• Ei-tuotannolliset jätteet: erääntyneet tai vanhentuneet raaka-aineet, pilaantunut
maaperä tai vuodoista syntyneet jätteet, rakennus- ja purkujätteet, mukaan lukien
tehtaan tai tuotantolaitoksen sulkemiseen liittyvät jätteet (uudelleenkäytettävät ja
sellaiset, joita ei voi käyttää uudelleen), puutarhanhoidon ja puiden kaadon biomassa,
laboratorioiden/varastojen puhdistustyöt ja muut kuin säännölliset säiliöiden/vaunujen
puhdistusjätteet.
• Hävitetyt tuotteet: Kemiran tuotteet, jotka ulkopuolinen jätehuoltoyritys on ohjannut
loppusijoitukseen tai hyödyntänyt.
68 % (62 %) Kemiran kierrättämättömästä jätteestä on jätettä, joka poltetaan ja
hyödynnetään energiana. 49 % (51 %) kierrättämättömästä jätteestä syntyy
tuotantolaitoksessa, jossa yhden prosessin jätejaetta kuljetetaan putkistossa viereiselle
paperitehtaalle. Tehtaalla jätejae poltetaan ja hyödynnetään energiana. Kemira seuraa
sisäistä hyödyntämisastetta, joka sisältää hyödyntämistoimina valmistelun uudelleenkäyttöä
varten, kierrätyksen, polttamisen niin, että jäte hyödynnetään energiana ja muut
hyödyntämistoimet. Vuonna 2025 tämä sisäisesti seurattu hyödyntämisaste oli 42 % (71 %).
Vuoden 2024 jätteissä ei ole huomioitu tammikuussa 2024 syntyneitä jätteitä Oil & Gas
liiketoiminnan tuotantolaitoksilta, jotka olivat osa Kemiraa vielä tammikuussa 2024 ennen
helmikuussa 2024 suljettua yrityskauppaa. Näillä tuotantolaitoksilla tammikuussa 2024
syntyneiden jätteiden määrän arvioidaan olevan vähemmän kuin 0,3 % vuoden 2024
kokonaisjätteen määrästä.
Kemiralla ei ole ESRS-standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst &
Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 82

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Sosiaaliset tiedot
S1 Oma työvoima
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Työolot
● | Toimintaan liittyvät terveys- ja turvallisuusriskit: sisältää prosessi- ja kemikaaliturvallisuuden |  | ● Omat toiminnot | ▲△△ |  | • Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaan ”asetamme turvallisuuden etusijalle kaikissa toimissamme ja tuemme fyysistä ja henkistä hyvinvointia.” Nämä periaatteet ohjaavat Kemiran toimintaa. Kemiralla on sertifioitu integroitu johtamisjärjestelmä, jonka avulla periaatteiden toteutuminen varmistetaan. • Kemira on sitoutunut varmistamaan turvalliset ja terveelliset työolot kaikissa toimipaikoissa kaikille työntekijöilleen.
● | Alan johtavien terveys- ja turvallisuusstandardien ylläpitäminen ja kehittäminen |  | ● Omat toiminnot | ▲△△ |
■ | Työskentelyn jatkaminen terveyden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin sekä monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja osallisuuden edistämiseksi, jotta Kemiran houkuttelevuus työnantajana paranisi |  | ● Omat toiminnot | △▲△ |  | • Kemira varmistaa, että asiaankuuluvat toimintaperiaatteet ja menettelytavat (esim. liiketapaperiaatteet ja rekrytointitoimintaperiaatteet) ovat käytössä, ja lisää tietoisuutta näistä aiheista eri viestintäkanavien kautta ulkoisesti ja sisäisesti.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
▲ | Puutteet yrityskulttuurin monimuotoisuudessa, yhdenvertaisuudessa ja osallisuudessa saattavat heikentää kasvua ja uusien innovaatioiden syntyä |  | ● Omat toiminnot | △▲△ |  | • Liiketapaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumus siihen, että Kemira kunnioittaa kaikkien erilaisuutta, kykyjä ja osaamista. Rekrytointitoimintaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumusta siihen, että se rekrytoi tasapuolisesti ja kunnioittaa monimuotoisuutta, yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja kaikkien yhdenvertaista kohtelua. • Jatkuva henkilöstön kuulemisen prosessi varmistaa työntekijöiden näkemysten ja palautteen säännöllisen keräämisen. • Suoritus- ja kehityskeskustelut varmistavat, että työntekijöiden suoriutumisesta ja kehittymisestä keskustellaan läpi vuoden. • Ethics & Compliance -ilmoituskanava on käytettävissä huolenaiheista ilmoittamiseen.
○ | Sukupuolten moninaisuuden mahdollinen eriarvoisuus |  | ● Omat toiminnot | ▲△△ |
○ | Mahdollisesti epätasa-arvoiset oppimismahdollisuudet |  | ● Omat toiminnot | ▲△△ |
Muut työhön liittyvät oikeudet |  |  |  |  |
○ | Mahdolliset yksityisyyden loukkaukset suuririskisissä maissa voivat vaikuttaa kielteisesti ihmisoikeuksiin. Kemiran suuririskiset maat on määritellyt kolmas osapuoli, joka hyödyntää erilaisia ihmis- ja työoikeuksia koskevia julkisia indeksejä (Business Social Compliance Initiative -aloite, Labor Rights -indeksi, Global Rights - indeksi). |  | ● Omat toiminnot | △▲△ |  | • Liiketapaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumusta kunnioittaa henkilötietojen yksityisyyttä ja käsitellä niitä sovellettavien lakien mukaisesti. • Konsernin tietosuojatoimintaperiaatteissa määritellään tarkemmat vaatimukset yksityisyyteen liittyen. Työntekijöiden tietosuojaseloste on kaikkien työntekijöiden saatavilla. • Kemiralla on käytössään luottamuksellinen kanava, jonka kautta voidaan ilmoittaa mahdollisista tietosuojaloukkauksista, ja mahdolliset huolenaiheet voidaan tuoda esiin myös Ethics & Compliance - ilmoituskanavan kautta.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kemira on tunnistanut omaan työvoimaan liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Olennaisuusarvioinnissa tunnistetut
kielteiset olennaiset vaikutukset ja riskit arvioitiin jälkikäteen kattavammin erillisessä
riskikartoituksessa ( Human Rights Due Diligence -riskikartoitus), jossa tarkasteltiin Kemiran
liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyviä huomattavia riskitekijöitä. Yksityiskohtaisemman
riskikartoituksen tuloksena Kemira on määrittänyt mahdolliset oman työvoiman kannalta
keskeiset ihmisoikeusvaikutukset, -riskit ja -mahdollisuudet edellä olevassa taulukossa
kuvatulla tavalla.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 83

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Omalla työvoimalla tarkoitetaan tässä yhteydessä sekä Kemiran työsuhteessa olevia
työntekijöitä että muita kuin työsuhteessa olevia työntekijöitä (tilapäistyövoima, contingent
workforce). Työsuhteessa olevat työntekijät ovat Kemiran palkkaamia. Joukkoon kuuluu sekä
toimihenkilöitä että operatiivisia työntekijöitä, jotka työskentelevät operatiivisissa tehtävissä
tuotantolaitoksissa. Muut kuin työsuhteessa olevat työntekijät työskentelevät ulkopuolisen
kumppanin palveluksessa tai ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, mutta työskentelevät
Kemiran toimeksiannosta. He ovat operatiivisesti osa Kemiran organisaatiota ja suorittavat
tehtäviä, jotka tukevat suoraan Kemiran ydintoimintaa.
Riskienarvioinnissa tunnistettiin, että olennaiset vaikutukset ja riskit saattavat vaikuttaa
kielteisesti todennäköisimmin tiettyihin ryhmiin omassa työvoimassa. Terveyteen ja
turvallisuuteen liittyvissä asioissa tämä koskee työntekijöitä, jotka käsittelevät kemikaaleja
tuotannossa, tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa sekä myynti- tai kuljetustehtävissä.
Erityisesti riskin alaisena saattavat olla näiden ryhmien määräaikaiset työntekijät ja raskaana
olevat naiset. DEI-aiheisiin (Diversity, Equity and Inclusion, monimuotoisuus, yhdenvertaisuus
ja osallisuus) liittyen mahdolliset riskit koskevat erityisesti naisia ja tiettyjä vähemmistöryhmiä
(seksuaalinen suuntautuminen, ikäryhmät, etninen tausta).
Strategia ja liiketoimintamalli
Kemiran olennaiset omaan työvoimaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ovat osa
Kemiran sosiaalisen kestävyyden toimia, jotka ovat linjassa Kemiran kannattavan kasvun
strategian ja liiketoimintamallin kanssa. Suurin osa Kemiran tähän aihealueeseen liittyvistä
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista on laaja-alaisia (eli koskevat omaa työvoimaa
yleisesti), lukuun ottamatta mahdollisia yksityisyyden loukkauksia, jotka viittaavat mahdollisiin
yksittäistapauksiin. Ympäristöön kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämistä ja
ekologisempien ja ilmastoneutraalien toimien toteuttamista koskevista
siirtymäsuunnitelmista ei aiheudu olennaisia vaikutuksia omalle työvoimalle.
Kaikki tunnistetut omaan työvoimaan liittyvät olennaiset myönteiset ja kielteiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet liittyvät Kemiran kannattavan kasvun strategiaan ja
liiketoimintamalliin. Kemira on globaali kemianteollisuuden yritys, ja terveyteen ja
turvallisuuteen liittyvät vaikutukset ja riskit johtuvat suoraan Kemiran liiketoimintamallista ja
toimialaympäristöstä. Kemiran arvo ”V älitämme ihmisistä ja ympäristöstä” on Kemiran
liiketoimintaa ja operatiivista toimintaa ohjaava periaate. Turvallisuus ja hyvinvointi sisältyvät
myös Kemiran vuonna 2025 päivitettyihin liiketapaperiaatteisiin, jotka ohjaavat Kemiran
toimintaa, liiketoiminnan etiikkaa ja vastuullisuutta.
Monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja osallisuuteen (DEI) liittyvät aiheet ovat tärkeitä
Kemiran arvojen ja kannattavan kasvun strategian kannalta: DEI-aiheiden huomioon
ottaminen on välttämätöntä, jotta Kemira voi sekä palkata osaajia että pitää heidät
palveluksessaan edistämään kasvua ja innovaatioita. Työntekijöiden hyvinvointi ja turvallisuus
ovat tärkeitä organisaation tehokkaan suorituskyvyn kannalta, ja Kemiran kannattavan kasvun
strategia tulee mahdolliseksi sen kulttuurin kautta. Työturvallisuuden lisäksi myös tietosuoja
ja tietoturva ovat olennaisia. Yhtenäisten tietosuojamenettelyjen ja sovellettavien lakien ja
määräysten noudattamisen varmistaminen on tärkeää Kemiralle, joka toimii globaalisti
valmistavan teollisuuden alalla.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Seuraavat Kemiran toimintaperiaatteet pätevät tärkeimpiin tunnistettuihin oman työvoiman
ihmisoikeuksiin liittyviin mahdollisiin olennaisiin vaikutuksiin. Toimintaperiaatteiden keskeinen
sisältö, laajuus, prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu Liiketoiminnan
harjoittaminen -osion Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -
kappaleessa.
Kemiran liiketapaperiaatteissa määritellään se, miten yhtiö sitoutuu kunnioittamaan
ihmisoikeuksia ja noudattamaan kaikkia sovellettavia paikallisia, kansallisia ja kansainvälisiä
lakeja ja vapaaehtoisia viitekehyksiä. Kemira tukee YK:n Global Compact -aloitetta, YK:n
yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita (UNGP), OECD:n toimintaohjeita
monikansallisille yrityksille, ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta ja Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) ydinsopimuksia.
Kemira on sitoutunut vaalimaan turvallista, oikeudenmukaista ja osallistavaa työympäristöä
sekä siihen, että kaikki sen liiketoiminta tapahtuu eettisesti ja ilman syrjintää. Yhtiö ei salli
lapsityövoiman tai pakkotyön käyttöä tai epäeettisiä rekrytointikäytäntöjä. Se arvostaa
monimuotoisuutta kaikissa muodoissaan – esimerkiksi persoonallisuuteen, taustaan,
sukupuolen ilmaisuun, etniseen taustaan, ikään ja kykyihin liittyen – ja korostaa yksilöllisiä
ansioita ja kunnioitusta kaikissa työsuhdekäytännöissään, joissa ei esiinny syrjintää, häirintää
tai riistoa.
Kemira ei käytä minkäänlaista pakko- tai lapsityövoimaa, ja sillä on julkinen julkilausuma
orjuudesta ja ihmiskaupasta. Nykyajan orjuutta koskeva lausunto (Modern Slavery Statement)
on Kemiran hallituksen hyväksymä ja julkisesti saatavilla Kemiran verkkosivuilla. Siinä
vedetään yhteen Kemiran ihmisoikeusongelmiin liittyvät periaatteet ja annetaan yleisnäkemys
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 84

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

siitä, miten ihmisoikeusongelmia hallinnoidaan ja korjataan. Siinä käsitellään myös
ihmiskauppaan sekä lapsi- ja pakkotyöhön liittyviä ehkäisy- ja hallintakeinoja.
Ihmisoikeuksien due diligence -käytännöt on sisällytetty Kemiran toimintaan ja arvoketjuun.
Käytössä olevat valitusmekanismit ja sitoutuminen tehokkaisiin korjaustoimiin tukevat näitä
käytäntöjä. Yhtiö myös suojaa henkilötietoja ja varmistaa, että niitä käsitellään laillisesti ja
vastuullisesti. Kaikki työntekijät ovat vastuussa siitä, että tiedot suojataan luvattomalta
käytöltä ja väärinkäytöltä.
Kestävyystoimintaperiaatteissaan (Sustainability Policy) Kemira on sitoutunut toimimaan
turvallisesti ja vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan arvoketjussa sekä parantamaan
jatkuvasti kestävyystoimiensa tasoa liiketapaperiaatteiden, strategian ja integroidun
johtamisjärjestelmän mukaisesti. Tehokkaan integroidun johtamisjärjestelmän tarkoituksena
on varmistaa, että Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia
kestävyysvaatimuksia.
Kemiran rekrytointitoimintaperiaatteita (Recruitment Policy) noudatetaan kaikissa sisäisissä ja
ulkoisissa rekrytoinneissa. Niiden mukaan Kemira on sitoutunut rekrytoimaan
oikeudenmukaisesti ja vastuullisesti liiketapaperiaatteita ja Kemiran strategiaa noudattaen.
Kemira kunnioittaa kaikissa rekrytoinneissaan monimuotoisuutta sekä yhtäläisiä
mahdollisuuksia ja kohtelua rodusta, ihonväristä, sukupuolesta, seksuaalisesta
suuntautumisesta, uskonnosta, poliittisista näkemyksistä, iästä, sosiaalisesta asemasta,
alkuperästä tai mistään lain suojaamasta asemasta riippumatta.
Konsernin tietosuojatoimintaperiaatteet (Privacy Policy) täydentävät liiketapaperiaatteita, ja
niissä määritellään Kemiran yksityisyydensuojaa ja henkilötietojen suojaa koskevat tarkemmat
vaatimukset. Ne sisältävät keskeiset henkilötietojen ja mahdollisten tietoturvaloukkausten
käsittelyn periaatteet sekä vaatimusten noudattamatta jättämisen seuraukset.
Kemiran toimielinten palkitsemispolitiikka (Remuneration Policy) määrittelee raamin Kemiran
toimielinten palkitsemiselle ja antaa sijoittajille aiheeseen liittyvää tietoa. Palkitseminen
kuvataan Suomen osakeyhtiölain ja Arvopaperimarkkinayhdistyksen julkaiseman vuoden 2025
Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodin mukaisesti. Sekä toimitusjohtajaan että Kemiran
työsuhteessa oleviin työntekijöihin sovelletaan Kemiran keskeisiä palkitsemisperiaatteita
(suorituksesta palkitseminen, kilpailukykyinen ja markkinaehtoinen palkitseminen, tehokas
viestintä palkitsemisperiaatteista ja -ohjelmista sekä paikallisten lakien ja Kemiran sisäisten
palkitsemisen hyväksymistä koskevien periaatteiden noudattaminen).
Kemira julkaisi globaalin oppimis- ja kehittymistoimintamallin (Employee Learning &
Development Procedure) vuonna 2025. Se jaettiin kaikille työntekijöille, ja siinä annetaan tietoa
yhdenvertaisista koulutus- ja kehitysmahdollisuuksista. Yhtiöllä on myös monimuotoisuutta ja
osallisuutta koskeva lausunto (Diversity & Inclusion Statement), jossa käsitellään yhtiön
sitoutumista aiheeseen ja pyrkimyksiä siihen liittyen. Lausunto on kaikkien työsuhteessa
olevien työntekijöiden ja tilapäisen työvoiman (contingent workforce) saatavilla.
Työntekijöiden sitoutumiseen liittyvät prosessit
Työntekijöiden jatkuva kuunteleminen ja palaute
Kemirassa noudatetaan jatkuvan kuuntelemisen ja palautteenannon prosesseja. Yhtiö on
vuodesta 2019 lähtien tehnyt yhteistyötä palveluntarjoajan kanssa, joka toteuttaa verkossa
tehtäviä luottamuksellisia pulssikyselyjä ja seuraa ulkoisia vertailuarvoja. Henkilöstökyselyjen
osallistumisprosentti on yleensä 70–80 %. Kemira tekee sitoutumiseen liittyviä pulssikyselyjä
yleensä kaksi kertaa vuodessa. Kyselyiden avulla seurataan sitoutumisindeksiä (Engagement
Index) ja osallisuusindeksiä (Inclusion Index).Muilla pulssikyselyillä arvioidaan työntekijöiden
näkemyksiä ja tyytyväisyyttä esimerkiksi turvallisuuteen, eettisyyteen ja
vaatimustenmukaisuuteen (integriteetti-indeksi / Integrity Index), IT-asioihin sekä
perehdytykseen ja työsuhteiden päättämiseen liittyen. Kemira kerää palautetta säännöllisesti
tapaamalla Kemiran henkilöstön vertaisryhmien (Employee Resource Group, ERG) vetäjiä.
Näitä ryhmiä ovat esimerkiksi KemPride ja Women’s Network. Työntekijät voivat ilmoittaa
vaarallisista olosuhteista sisäisen raportointijärjestelmän kautta tai huolenaiheista virallisia ja
epävirallisia kanavia käyttäen. Lisätietoa kanavista, joiden kautta voidaan nostaa esiin
huolenaiheita ja seurata tapahtumia, löytyy Tapaukset, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa.
Suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi
Kemiran globaali suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi (Performance and Development
Discussion, PDD) varmistaa systemaattiset ja merkitykselliset keskustelut työntekijöiden ja
esihenkilöiden välillä. Prosessissa keskitytään suorituksen arvioimiseen, osaamisen
kehittämiseen ja työntekijöiden sitouttamiseen. Prosessi on jatkuva, ja sen tavoitteena on
saada aikaan yhteinen käsitys siitä, mitä työntekijän on tarkoitus saavuttaa ja miten. Prosessi
kattaa tavoitteiden asetannan, osaamisen kehittämisen, uratavoitteet, jatkuvan palautteen ja
suoriutumisen yleisen arvioinnin. Toimihenkilöille tehdään myös potentiaalin arviointi.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 85

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Yritysneuvostot ja yhteistyö työntekijöiden edustajien kanssa
Jatkuva yhteistyö työntekijöiden edustajien ja yritysneuvostojen kanssa on tärkeää
työntekijöiden kuuntelemisen ja osallistamisen kannalta. Tämä varmistetaan paikallisilla,
säännöllisillä tapaamismenettelyillä. Lisäksi suurimpien EU-maiden edustajat muodostavat
Kemira European Forumin, joka kokoontuu vuosittain ja on yksi kanava dialogille.
Muiden kuin työsuhteessa olevien työntekijöiden sitouttaminen
Kaikilla tilapäistyövoimaan kuuluvilla työntekijöillä on Kemirassa nimetty esihenkilö, johon he
voivat ottaa yhteyttä mihin tahansa aiheeseen liittyen. Tilapäistyövoima on mukana
paikallisessa viestinnässä ja yhteistyöhön liittyvissä aktiviteeteissa. Kemiran Ethics &
Compliance -ilmoituskanava on myös tilapäisen työvoiman käytettävissä (kanava kuvataan
tarkemmin Tapahtumat, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa), samoin
kuin useat viestintäkanavat ja koulutukset.
Kemiran terveys- ja turvallisuusstandardit ja -menettelyohjeet
Kemiralla on useita terveys- ja turvallisuusstandardeja ja -menettelyohjeita, jotka kuvaavat
terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä prosesseja (esim. riskienarvioinnit,
prosessiturvallisuuden hallinta, muutoksenhallinta, työluvat sekä vahinkojen raportointi,
tutkinta ja niistä viestiminen). Kemira ssa varmistetaan, että organisaation eri tasojen
työntekijät ovat mukana näissä prosesseissa, ja viestitään myös arviointien tuloksista kaikille
asianomaisille työntekijöille. Toimiin osallistumista mitataan esimerkiksi ennakoivien
turvallisuushavaintojen lukumäärällä.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemira on määrittänyt ihmiset ja turvallisuuden sosiaalisen vastuullisuutensa
painopistealueiksi. Työturvallisuuden varmistaminen on ensisijaisen tärkeää kaikkien Kemiran
toimintojen kannalta. Kemiran turvallisuustavoite on parantaa tapaturmataajuutta (TRIF, Total
Recordable Injury Frequency). Johtoryhmä tarkastelee tavoitetta vuosittain aiempien vuosien
turvallisuustason ja teollisen vertailuarvon perusteella. Vuoden 2025 ja 2026 tavoitteeksi
asetettiin 2,2, ja tavoitteena on saavuttaa 1,5 vuoden 2030 loppuun mennessä. EHSQ
Governance -toiminto raportoi tavoitteesta kuukausittain.
Vuoden 2025 lopussa TRIF oli 2,7 (3,2). Tämä oli parannusta edellisvuoden tulokseen
verrattuna, mutta jäi asetetusta tavoitteesta. Vuoden 2026 tavoitteen saavuttamiseksi Kemira
keskittyy jatkossakin turvallisuustietoisuuden lisäämiseen ja turvallisuuskontrollien
parantamiseen. Lisäksi Life saving rules -säännöt uudistetaan, suojain- ja työlupastandardit
päivitetään ja parannetaan urakoitsijoiden johtamista sekä jatketaan käyttäytymiseen
perustuvaa turvallisuusohjelmaa.
Kemiran monimuotoisuuteen liittyvänä tavoitteena on kuulua eri toimialojen ylimpään 10 %:iin
vuoden 2025 loppuun mennessä perustuen ulkoiseen vertailuarvoon. Edistystä mitataan
kahdesti vuodessa osallisuusindeksillä (aitous, yhteenkuuluvuus, kasvu ja osallistavat
johtajat). Joulukuussa 2025 osallisuusindeksin pistemäärä oli 76 (77). Tämä oli 5 pisteen
päässä viimeisimmästä eri toimialojen korkeimman 10 %:n vertailuarvosta, joka oli 81.
Kohdennetut toimintasuunnitelmat jatkuvat vuoteen 2026.
TRIF-tavoite koskee koko omaa työvoimaa ja urakoitsijoita, ja osallisuusindeksiin liittyvä
tavoite koskee kaikkia Kemiran työsuhteessa olevia työntekijöitä kaikissa toiminnoissa. TRIF-
tavoite ja osallisuusindeksiin liittyvä tavoite eivät ole muuttuneet raportointikauden aikana.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TOIMET
Kemira pyrkii lieventämään, ehkäisemään tai korjaamaan omaan työvoimaan liittyviä
olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja edistämään myönteisiä vaikutuksia. Kunkin vastuullisen
toiminnon johtoryhmä tarkastelee sovittuja toimia vuosittain. Toiminnot on esitetty Resurssit -
kappaleessa. Kemiran johtoryhmä seuraa toimien toteutumista.
Terveys- ja turvallisuustoimet
Kemiralla on toimiva terveys- ja turvallisuusasioiden johtamisjärjestelmä, jolla varmistetaan,
että Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia
turvallisuusvaatimuksia. Näitä ovat muun muassa
• järjestelmälliset töiden riskien arvioinnit ja kemiallisten riskien arvioinnit
• Kemiran tuotantolaitosten prosessiturvallisuuden hallintakäytäntöjä koskevat
toiminnalliset vaatimukset
• asianmukainen muutoksenhallintaprosessi
• oman työvoiman osallistaminen turvallisuushavaintojen raportointiin ja
parannusehdotusten tekemiseen
• keskittyminen turvallisuuskäyttäytymiseen (Behavior-Based Safety, BBS) ja myönteisen
turvallisuuskulttuurin luomiseen
• turvallisuuskoulutusten ja osaamisohjelmien kehittäminen.
Kemira on varautunut korjaaviin toimiin vahinkotapausten varalta.
• Kemiralla on standardit hätätilanteisiin varautumiseen sekä vahinkojen raportointiin
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 86

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

• Kaikki vahinkotapaukset raportoidaan ja ennaltaehkäiseviä tai korjaavia toimia luodaan
osana tapahtumatutkintaa (juurisyyanalyysiin perustuen)
• Juurisyyanalyysit ja vahinkotapauksista saadut opit jaetaan globaalisti kuukausiraporteissa
Toimien ja korjaustoimenpiteiden tehokkuutta seurataan tapauksien toistuvuuden, tapausten
loppuun saatettujen toimenpiteiden prosenttiosuuden ja ennakoivien
turvallisuussuorituskykymittareiden määrän (vaarallisten olosuhteiden/toimintatapojen ja
käyttäytymiseen perustuvien turvallisuushavaintojen määrä) perusteella.
Yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja yhdenvertaiseen kohteluun liittyvät toimet
Kemira toteuttaa säännöllisesti globaaleja kyselyjä henkilöstön osallisuutta, sitoutumista ja
integriteettiä koskevien näkemysten systemaattiseen arviointiin. Joulukuussa 2025 saaduissa
tuloksissa sitoutuminen pysyi korkealla tasolla. Sitoutumisindeksi oli 78 (80), joka on 4 pistettä
korkeampi kuin ulkoinen teollisuuden alan vertailuarvo, joka oli 74.
Tietoisuus monimuotoisuudesta, yhdenvertaisuudesta ja osallisuudesta (DEI) sekä
ihmisoikeuksista
Kemira tunnetaan oikeudenmukaisena ja tasa-arvoisena työnantajana. Vuosien 2022–2024
aikana yhtiö toteutti kattavan monimuotoisuus- ja osallisuusohjelman sekä useita aiheeseen
liittyviä strategisia aloitteita. Esihenkilöitä ja työntekijöitä koulutettiin, ja yhtiön sitoutuminen
aiheeseen näkyy edelleen sen päivittäisissä prosesseissa ja käytännöissä, jotka ovat linjassa
Kemiran liiketapaperiaatteiden ja ihmisoikeussitoumusten kanssa. Esimerkiksi Kemiran
globaali koulutustarjonta sisältää koulutuksia liiketapaperiaatteista (kattaen häirinnästä
vapaan ympäristön) sekä ihmisoikeuksiin ja liiketoimintaan liittyvän verkkokoulutuksen kaikille
uusille toimihenkilöille. Tuotantolaitosten työntekijät koulutetaan paikallisesti.
Vuoden 2022 jälkeen Kemira on perustanut kaksi epävirallista verkostoa: KemPride ja
Women's Network. Nämä vertaistukiverkostot ovat keskeisessä roolissa inklusiivisen
työympäristön edistämisessä kaikille työntekijöille. Kemira arvostaa suuresti verkostojen
yhteistyötä ja palautetta jatkuvista toimista, joilla edistetään DEI aiheita kaikille Kemirassa.
Rekrytointi, oppiminen ja palkitseminen
Esihenkilöt saavat rekrytointioppaan ja koulutusta, jotka tukevat puolueetonta ja tehokasta
rekrytointia hyödyntämällä sekä avoimia että kohdennettuja kysymyksiä. Globaalilla, uusille
työntekijöille suunnatulla, perehdytyskyselyllä kerätään palautetta rekrytoinnista ja
perehdytyksestä. Kemira arvioi saatuja palautteita ja kehittää toimintaansa niiden pohjalta.
Kemira jatkaa käytäntöään avata kaikki työpaikat hakuun, ylimmän johdon rekrytointeja ja
uudelleenjärjestelyä organisaatiomuutostilanteessa lukuun ottamatta. Vuonna 2025 Kemira
jatkoi toimia, joilla edistetään hakijajoukon sukupuolten välistä tasapuolisuutta, lisätään
sukupuolten moninaisuutta ja vähennetään ennakkoluuloja rekrytointiprosessissa.
Organisaation uudelleenjärjestelyn myötä Kemira on luonut lukuisia mahdollisuuksia
erityisesti johtajille, tunnistetuille osaajille ja parhaiten suoriutuville työntekijöille, mikä on
edistänyt kasvua ja mahdollistanut poikkitoiminnallisen työkierron. Työntekijöitä
kannustetaan osallistumaan ydintehtäviensä ulkopuolisiin hankkeisiin taitojensa
kehittämiseksi, osaamisensa laajentamiseksi ja sisäisten verkostojensa rakentamiseksi. Tämä
mahdollistetaan sisäisten työpaikkailmoitusten lisäksi lyhytaikaisilla tai osa-aikaisilla
tehtävillä. Tämän lisäksi yhtiön globaalit aloitteet, joiden tarkoituksena on edistää
työntekijöiden oppimista, henkilökohtaista kehittymistä ja urakehitystä, kuten Learn & Grow -
kuukausi, ovat avoimia kaikille työntekijöille työtehtävästä ja sijainnista riippumatta.
Kemiralla on sisäänrakennettuja rakenteita, jotka ohjaavat oikeudenmukaisia ja
puolueettomia palkitsemisratkaisuja globaalisti. Nämä rakenteet yhdessä markkinadatan ja
palkkatietojen kanssa mahdollistavat oikeudenmukaisen palkitsemisen arvioinnin,
analysoinnin ja toteuttamisen. Palkitsemiseen liittyvää päätöksentekoa tuetaan
läpinäkyvyydellä ja palkitsemiseen liittyvien periaatteiden ja käytänteiden ohjeistuksella.
Suuririskisissä maissa mahdollisesti tapahtuvat yksityisyyden loukkaukset
Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaan Kemira kunnioittaa työntekijöidensä
ja liikekumppaneidensa yksityisyyttä. Liiketapaperiaatteissa Kemira sitoutuu keräämään,
tallentamaan, käyttämään ja jakamaan henkilötietoja vain laillisiin liiketoimintatarkoituksiin
oikeudenmukaisesti, avoimesti, vastuullisesti ja sovellettavien tietosuojalakien mukaisesti.
Liiketapaperiaatteista on tiedotettu globaalisti Kemiran henkilöstölle useilla kielillä, ja kaikkien
työntekijöiden ja johdon odotetaan noudattavan niitä.
Kemira on julkaissut sisäiset tietosuojatoimintaperiaatteet, joissa toistetaan yhtiön sitoumus
kunnioittaa yksityisyyttä. Toimintaperiaatteissa määritellään konkreettisempia vaatimuksia
niille, jotka käsittelevät henkilötietoja ja joilla on pääsy niihin. Tietosuojatoimintaperiaatteet
ovat voimassa globaalisti, ja ne ovat kaikkien Kemiran käyttäjien saatavilla yhtiön intranetissä.
Kemiralla on pakollinen tietosuojakoulutusohjelma niille, jotka käsittelevät henkilötietoja.
Ohjelmassa keskitytään erityisesti esihenkilöihin, People & Culture -toimintoon ja tiettyihin IT-
rooleihin. Kemira lisää tietoisuutta työntekijöiden tietosuojaoikeuksista varmistamalla, että
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 87

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

työntekijöiden tietosuojaselosteet ja tiedot Kemiran henkilötietojen käsittelytavoista ovat
koko henkilöstön saatavilla.
Yhtiöllä on kattava tietoturvaohjelma, joka sisältää teknisiä ja organisatorisia suojatoimia
kaikkien Kemiran liiketoimintatietojen, kuten henkilötietojen, luottamuksellisuuden, eheyden
ja saatavuuden suojaamiseksi. Kemira tekee tietosuojavaikutusten arviointeja, joilla
tunnistetaan ja vähennetään tiettyjen hanketyyppisten toimintojen tietosuojariskejä.
Kemira on nimittänyt konserniin Group Privacy Officerin (tietosuojavastaava) valvomaan
Kemiran yksityisyydensuojan noudattamistoimia sekä tiedottamaan ja neuvomaan Kemiraa ja
sen työntekijöitä heidän tietosuoja- ja tietoturvalakien mukaisista oikeuksistaan ja
velvollisuuksistaan. Kemiralla on käytössään luottamuksellinen kanava tietosuojaloukkausten
ilmoittamista varten, ja yhtiö reagoi nopeasti kaikkiin ilmoituksiin.
Resurssit
Kemirassa on useita toimintoja, jotka vastaavat omaan työvoimaan kohdistuvista olennaisiin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyvistä toimista.
• Henkilöstöjohtajan johtama HR-toiminto (People & Culture-toiminto) vastaa globaaleista
HR-prosesseista ja -toimintatavoista esimerkiksi osaamisen kehittämiseen, palkitsemiseen
ja työsuhteen elinkaaren hallintaan liittyvissä asioissa.
• Ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja laatuasioista vastaavan johtajan johtama EHSQ
Governance -toiminto (Environment, Health, Safety and Quality; ympäristö-, terveys-,
turvallisuus- ja laatuyksikkö) vastaa yhteistyössä People & Culture- ja Manufacturing Safety
-toiminnon kanssa oman työvoiman terveys- ja turvallisuusasioiden hallinnoimisesta.
• Eettisyysjohtajan (Director, Ethics and Compliance) johtama Ethics & Compliance -toiminto
(eettisyys- ja vaatimustenmukaisuusyksikkö) on osa Group Governance & Compliance -
toimintoa. Ethics & Compliance -toiminnon vastuulla ovat Kemiran liiketapaperiaatteet,
jotka määrittävät yhtiön sitoumukset ja odotukset yhtiön työntekijöitä kohtaan. Sen
vastuulla on myös valvoa globaalia valitusmekanismia, joka kattaa Ethics & Compliance -
ilmoituskanavan, sekä hallinnoida sisäisten raporttien käsittelyä Compliance-
valiokunnassa.
• Lakiasiainjohtajan johtama Group Governance & Compliance -toiminto (lakiasiainyksikkö)
määrittelee globaalit tietosuojatoimintaperiaatteet ja -menettelytavat, jotka People &
Culture -toiminto pistää käytäntöön.
• Vastuullisuusjohtajan johtama Corporate Sustainability -tiimi o n osa konsernitason
Strategy & Sustainability toimintoa, joka koordinoi yhdessä People & Culture-, EHSQ
Governance- ja Group Governance & Compliance -toiminnon kanssa sosiaaliseen
vastuullisuuteen liittyviä asioita koko organisaatiossa.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT MITTARIT
TYÖSUHTEESSA OLEVAT TYÖNTEKIJÄT
Vuoden 2025 lopussa Kemira työllisti 4 911 henkilöä (4 698 ). Työsuhteessa olevien
työntekijöiden määrä (lukumäärä) nousi 213:sta edelliseen vuoteen verrattuna pääasiassa
lokakuussa 2025 tehdyn Water Engineering Inc. yritysoston seurauksena. Suurimmalla osalla
työsuhteessa olevista työntekijöistä on vakituinen ja kokoaikainen työsopimus. Määräaikaisia
työsopimuksia tehdään pääasiassa EMEA-alueella, eivätkä ne ole tyypillisiä Americas- ja
APAC-alueilla. 66 (76) työsuhteessa olevan työntekijän työsuhde oli määräaikainen vuoden
2025 lopussa.

Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä sukupuolen mukaan | 2025 | 2024 | 2023
Naiset | 1 324 | 1 278 | 1 327
Miehet | 3 587 | 3 420 | 3 588
Yhteensä | 4 911 | 4 698 | 4 915

Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä maan mukaan | 2025 | 2024 | 2023
Suomi 1) | 822 | 779 | 790
Kiina 1) | 652 | 692 | 695
Yhdysvallat 1) | 985 | 780 | 1 007
Muut | 2 452 | 2 447 | 2 423
Yhteensä | 4 911 | 4 698 | 4 915

1) Maat, joissa on vähintään 50 työsuhteessa olevaa työntekijää ja joissa henkilöstön määrä vastaa vähintään 10 %
työsuhteessa olevien työntekijöiden kokonaismäärästä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 88

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Työntekijät sopimustyypeittäin sukupuolen mukaan | 2025 | 2024 | 2023
Naiset | Miehet | Yhteensä | Naiset | Miehet | Yhteensä | Naiset | Miehet | Yhteensä
Yhteensä | 1 324 | 3 587 | 4 911 | 1 278 | 3 420 | 4 698 | 1 327 | 3 588 | 4 915
Vakituiset | 1 295 | 3 550 | 4 845 | 1 251 | 3 371 | 4 622 | 1 303 | 3 536 | 4 839
Määräaikaiset | 29 | 37 | 66 | 27 | 49 | 76 | 24 | 52 | 76
Määrittelemättömällä työajalla työskentelevät 1) | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Kokoaikaiset | 1 272 | 3 557 | 4 829 | 1 228 | 3 390 | 4 618 | 1 273 | 3 558 | 4 831
Osa-aikaiset | 52 | 30 | 82 | 50 | 30 | 80 | 54 | 30 | 84

1) Kemira ei työllistänyt yhtään määrittelemättömällä työajalla työskentelevää työsuhteessa olevaa työntekijää (non-guaranteed hours employees) vuonna 2025.

Työsuhteiset työntekijät sopimuksittain maantieteellisen alueen mukaan | 2025 | 2024 | 2023
EMEA | APAC | Americas | Yhteensä | EMEA | APAC | Americas | Yhteensä | EMEA | APAC | Americas | Yhteensä
Yhteensä | 2 564 | 891 | 1 456 | 4 911 | 2 517 | 939 | 1 242 | 4 698 | 2 499 | 932 | 1 484 | 4 915
Vakituiset | 2 499 | 891 | 1 455 | 4 845 | 2 445 | 939 | 1 238 | 4 622 | 2 426 | 932 | 1 481 | 4 839
Määräaikaiset | 65 | — | 1 | 66 | 72 | — | 4 | 76 | 73 | — | 3 | 76

Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus | 2025 | 2024 | 2023
Kokonaisvaihtuvuus, % | 8,7 | 13,9 | 9,6
Kokonaisvaihtuvuus | 410 | 646 | 465

Lisätietoja Kemiran liiketoimintayksiköiden ja maantieteellisten alueiden taloudellisesta
tuloksesta (ESRS2 SMB-1, 40 b), c)) ja henkilöstön määrästä maantieteellisen alueen mukaan
(ESRS2 SMB-1, 40 a) i–iii) on tilinpäätöksessä (Hallituksen toimintakertomus liitteessä 2.1
Segmenttitiedot ja 2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut).
MUUT KUIN TYÖSUHTEESSA OLEVAT TYÖNTEKIJÄT
Muut kuin työsuhteessa olevat työntekijät (tilapäistyövoima) työskentelevät ulkopuolisen
kumppanin palveluksessa tai ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, mutta työskentelevät
Kemiran toimeksiannosta. Yleensä tilapäistyövoima tarjoaa tilapäistä tukea ja
erityisosaamista ja -pätevyyksiä, toimii muiden työntekijöiden sijaisina tai tasapainottaa
kausiluonteista työmäärän vaihtelua. Vuonna 2025 Kemiran omaan työvoimaan kuului 392
( 424) muuta kuin työsuhteessa olevaa työntekijää (lukumäärä raportointijakson lopussa).
TYÖOLOT
Työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
Kemira kunnioittaa yhdistymisvapautta ja työehtosopimuksia kuten on todettu sen
liiketapaperiaatteissa ja sitoutumisessa YK:n Global Compact -aloitteeseen. Kemira järjestää
säännöllisesti liiketapaperiaatekoulutuksia lisätäkseen työsuhteessa olevien työntekijöiden
tietoisuutta yhdistymisvapaudesta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevista oikeuksista.
Vuonna 2025 Kemira ei tunnistanut omassa toiminnassaan yhtään yhdistymisvapauden tai
työehtosopimusten loukkausta.
Työehtosopimukset
Vuonna 2025 2 427 (2 225) Kemiran työsuhteessa olevaa työntekijää eli 51 % (47 %) kuului
globaalisti työehtosopimusten piiriin. Niiden työsuhteessa olevien työntekijöiden, jotka eivät
kuulu työehtosopimusten piiriin, työolot ja -ehdot määritellään yhtiön toimintaperiaatteiden,
paikallisten työlakien ja sovellettavan lainsäädännön perusteella.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 89

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kattavuusaste ¹⁾ | Työehtosopimukset: työsuhteessa olevat työntekijät – ETA-alue | Työehtosopimukset: työsuhteiset työntekijät – muu kuin ETA-alue | Henkilöstön edustus työpaikalla: työsuhteessa olevat työntekijät – ETA-alue
0–19 % |  | Yhdysvallat |
20–39 % |  | Kiina |
40–59 % |  |  |
60–79 % |  |  |
80–100 % | Suomi |  | Suomi ²⁾

1) Sisältää maat, joissa on yli 50 työsuhteessa olevaa työntekijää ja joissa henkilöstön määrä vastaa vähintään 10 %
työsuhteessa olevien työntekijöiden kokonaismäärästä
2) Sopimus eurooppalaisen työväenneuvoston (EWC) kanssa
Perhevapaat
Kemira tunnistaa, että työn ja perhe-elämän tasapaino on olennaisen tärkeää ihmisten
hyvinvoinnin kannalta. Kaikilla työntekijöillä (100 %) on oikeus perhevapaaseen. Vuoden 2025
aikana 14 % perhevapaisiin oikeutetuista työntekijöistä oli perhevapaalla.

Perhevapaat sukupuolen mukaan (niistä työntekijöistä, jotka olivat oikeutettuja perhevapaaseen), % | 2025
Naiset | 14
Miehet | 13
Yhteensä | 14

Riittävä vähimmäispalkka
Kaikki Kemiran työsuhteessa olevat työntekijät saavat riittävän vähimmäispalkan ( adequate
wage) ylittävää palkkaa. Riittävän vähimmäispalkan taso on analysoitu ja vahvistettu
vertaamalla työsuhteessa olevien työntekijöiden alimpien palkkaluokkien palkkoja saatavilla
oleviin vertailutietoihin riittävistä palkoista. Vertailutiedot riittävästä vähimmäispalkasta
noudattavat työehtosopimuksissa, kansallisessa tai alueellisessa lainsäädännössä tai
elämiseen riittävän palkan (living wage) referensseissä määritettyjä palkkatasoja.
Terveys ja turvallisuus
Kaikissa Kemiran toimipisteissä ja toiminnoissa käytetään ja pidetään yllä ISO 45001
-standardin mukaista integroitua johtamisjärjestelmää. Sertifiointia haetaan sidosryhmien
odotusten ja asiakkaiden tarpeiden pohjalta. Kemiran 69:stä (68) toimipaikasta (tuotanto, T&I
ja toimistot) 97 % (97 %) oli ISO 45001 sertifioitu vuonna 2025.

Oma työvoima, joka kuuluu yrityksen työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin, % ¹⁾ | 2025 | 2024
Työsuhteiset työntekijät | 100 | 100
Muut kuin työsuhteiset työntekijät | 100 | 100

1) Ei sisällä Water Engineering Inc:iä, 188 työntekijää, jotka liitettiin konserniin osana yritysostoa 24. lokakuuta 2025,
koska työntekijöiden perehdytys ei ollut vielä päättynyt vuoden 2025 aikana
Kemira raportoi turvallisuustason indikaattoreina työtapaturmien kokonaismäärän (Total
Recordable Injuries, TRI) ja poissaoloon johtaneiden tapaturmien kokonaismäärän (Lost Time
Incidents, LTI) sekä niiden taajuudet (TRIF ja LTIF) miljoonaa työtuntia kohden.

Työtapaturmat (TRI) | Lukumäärä | Taajuus (TRIF) 1)
2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Työsuhteiset työntekijät | 26 | 29 | 21 | 2,6 | 2,7 | 1,9
Urakoitsijat | 7 | 14 | 16 | 3,1 | 5,3 | 4,8
Yhteensä | 33 | 43 | 37 | 2,7 | 3,2 | 2,5

1) Työtapaturmat miljoonaa työtuntia kohden

Poissaoloon johtaneet tapaturmat (LTI) | Lukumäärä | Taajuus (LTIF) 1)
2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Työsuhteiset työntekijät | 14 | 7 | 12 | 1,4 | 0,6 | 1,1
Urakoitsijat | 6 | 9 | 9 | 2,6 | 3,4 | 2,7
Yhteensä | 20 | 16 | 21 | 1,6 | 1,2 | 1,4

1) Työtapaturmat miljoonaa työtuntia kohden
Vuonna 2025 työtapaturmien kokonaismäärä (TRI) oli 33 (43) ja työtapaturmataajuus (TRIF) oli
2,7 (3,2). Kemiran työsuhteessa olevien työntekijöiden työtapaturmataajuus oli 2,6, joka vastaa
26:ta tapaturmaa. Poissaoloon johtaneiden tapausten kokonaismäärä (LTI) oli 20 eli korkeampi
kuin vuonna 2024 (16). Vastaavasti poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuus oli 1,6 (1,2).
Vuonna 2025 tapahtui yksi tapaturma, mikä johti lievään pysyvään silmävammaan. Kemirassa
ei ole vuoden 2005 jälkeen tapahtunut kuolemaan johtaneita työtapaturmia omalle
henkilökunnalle, tilapäistyövoimalle eikä urakoitsijoille.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 90

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
Kemirassa painotetaan sen tärkeyttä, että työsuhteessa olevat työntekijät ja tilapäistyövoima
ilmoittavat kaikista ongelmista tai huolenaiheista. Kemira tarjoaa ja edistää erilaisia kanavia,
joiden avulla väärinkäytösepäilyistä voidaan ilmoittaa. Ilmoituksia tehdään Ethics &
Compliance -toiminnolle (ilmoituskanava tai sähköposti) tai johdolle.
Ulkopuolinen palveluntarjoaja pitää yllä Ethics & Compliance -ilmoituskanavaa, ja se on
työsuhteessa olevien työntekijöiden ja tilapäisen työvoiman käytettävissä. Ilmoittajat voivat
tehdä ilmoituksia omalla kielellään puhelimitse ja verkkolomakkeella. Kanava on käytettävissä
ympäri vuorokauden Kemiran intranetissä, ja siitä tiedotetaan erilaisilla viestintätavoilla
kaikissa yhtiön toimipisteissä. Ethics & Compliance -toiminto hallinnoi
ilmoituskanavajärjestelmää ja ilmoitusten käsittelyprosessia. Compliance-valiokunta valvoo
ilmoitusten tarkistamista ja tutkintaa. Valiokunnan vastuulla on myös varmistaa, että korjaavat
toimet ovat yhdenmukaisia koko organisaatiossa. Compliance-valiokunnan jäseniä ovat
lakiasiainjohtaja, henkilöstöjohtaja, sisäisen tarkastuksen johtaja sekä eettisyysjohtaja.
Ongelmista tai huolenaiheista ilmoittavat henkilöt voivat halutessaan pysyä anonyymeina, ja
kaikki ilmoitukset käsitellään luottamuksellisesti. Näin ilmoituksia voidaan tutkia
asianmukaisesti ja tutkinnassa voidaan noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä. Compliance-
valiokunnan tehtävänä on käydä läpi kaikki ilmoitetut tapaukset sekä arvioida ja luokitella
kaikki vastaanotetut väitteet tosiseikkojen, tapahtumien ja olosuhteiden kuvausten
perusteella. Arvioinnin avulla selvitetään, tarvitaanko tutkintaa. Mikäli näin on, tapausten
tutkimiseen nimetään henkilö tai ryhmä organisaatiosta. Tutkinnasta saattaa vastata myös
Internal Audit -toiminto. Compliance-valiokunta määrittää lopputuloksen ja esittelee
yhteenvedon tarkastusvaliokunnalle. Jos väärinkäytös on tapahtunut, Kemira ryhtyy
asianmukaisiin toimenpiteisiin, mukaan lukien korjaavat, kurinpidolliset ja/tai oikeudelliset
toimenpiteet, sovellettava lainsäädäntö huomioon ottaen.
Vuonna 2025 tehtiin yhteensä 60 (59) ilmoitusta, joista 26 (31) tuli Ethics & Compliance -
ilmoituskanavan kautta ja 25 ( 33) liittyi syrjintään tai häirintään. Vuoden 2025 loppuun
mennessä, 14 (25) näistä ilmoituksista oli tutkittu ja niistä 13 (14) varmistettiin tutkinnan jälkeen
syrjintä- tai häirintätapauksiksi. Kemira ei ole luokitellut syrjintätapauksia sukupuolen, rodun
tai etnisen alkuperän, kansallisuuden, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai
seksuaalisen suuntautumisen mukaan. Vuoden 2025 aikana Kemiralle ei raportoitu yhtään
väitettyä vakavaa ihmisoikeusrikkomusta. Näin ollen Kemiralla ei ole ollut tarvetta maksaa
korvauksia ihmisoikeustapausten tai valitusten korjaamiseksi vuoden 2025 aikana.
Eri toiminnot kokoavat epäkohtiin ja niiden korjaamiseen liittyvää tietoa. Ethics & Compliance-
ja Internal Audit -toiminnot kokoavat raportoidut tapaukset. Sen lisäksi People & Culture -
toiminto kerää numeerisen ihmisoikeusloukkaustapauksiin liittyvän tiedon paikallisilta People
& Culture -yhteyshenkilöiltä. People & Culture -toiminnon tiedonkeruu tehdään sen
varmistamiseksi, että kaikki vakavat tapaukset on raportoitu Ethics & Compliance- tai Internal
Audit -toiminnolle ja käsitelty asianmukaisen prosessin mukaan.
Integriteetti-indeksi
Työsuhteessa olevien työtekijöiden näkemystä eettisyydestä mittaavan integriteetti-indeksin
avulla Kemira pyrkii varmistamaan, että työsuhteessa olevat työntekijät ovat tietoisia edellä
kuvatuista prosesseista ja luottavat niihin keinona nostaa esiin huolenaiheitaan. Integriteetti-
indeksin kysymys (”Voin ilmoittaa Kemirassa epäeettisestä käytöksestä tai käytännöistä ilman
pelkoa seuraamuksista”) on yleensä osa Kemiran globaalia henkilöstökyselyä. Joulukuussa
2025 Kemiran Integriteetti-indeksi oli 78.
YHDENVERTAINEN KOHTELU JA YHTÄLÄISET MAHDOLLISUUDET KAIKILLE
Monimuotoisuuden mittarit
Kemira seuraa yhtiön sukupuoli- ja ikäjakaumaa, ja sen tavoitteena on edistää
monimuotoisuutta yrityksen kaikilla tasoilla.

Ylin johto sukupuolen mukaan eriteltynä 1) | Lukumäärä | Jakauma, %
2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Naiset | 43 | 38 | 42 | 29 | 29 | 31
Miehet | 107 | 92 | 94 | 71 | 71 | 69
Yhteensä | 150 | 130 | 136 | 100 | 100 | 100

1) Kemiran johto (Director, Vice President ja Senior Vice President -tasoiset tehtävät, pois lukien johtoryhmä)

Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakauma | Lukumäärä | Jakauma, %
2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Alle 30-vuotiaat | 435 | 444 | 484 | 9 | 9 | 10
30–50-vuotiaat | 2 861 | 2 758 | 2 847 | 58 | 59 | 58
yli 50-vuotiaat | 1 615 | 1 496 | 1 584 | 33 | 32 | 32
Yhteensä | 4911 | 4698 | 4915 | 100 | 100 | 100

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 91

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Koulutus ja osaamisen kehittäminen
Kemira on sitoutunut vahvasti kaikkien työntekijöiden koulutukseen ja osaamisen
kehittämiseen Kemiran oppimis- ja kehittymistoimintamallin mukaisesti. Yhtiö varmistaa, että
jokaisella tiimin jäsenellä on mahdollisuus osallistua olennaisiin osaamisen kehittämisen
ohjelmiin ja hyödyntää monipuolisia oppimismahdollisuuksia mm. työssäoppimisohjelmien
(mukaan lukien yleinen ja tehtäväkohtainen osaamisen kehittäminen), buddy-, valmennus- ja
mentorointi-ohjelmien sekä perinteisten menetelmien, kuten lähiopetuksen ja verkko-
opiskelun kautta.
Vuodesta 2025 lähtien Kemiran työntekijät ovat kehittäneet osaamistaan uuden
liiketoimintamallin ja organisaatiorakenteen mukaisesti. Tätä tukevat liiketoimintayksiköille,
yksiköille ja toiminnoille tarkoitetut työntekijöiden oppaat. Kemira jatkaa sen tavoittelemista,
että kaikki koulutukseen ja henkilöstön kehittämiseen käytetyt tunnit keskitetään globaaliin
koulutustenhallintajärjestelmään (Learning Management System). Tällä hetkellä
järjestelmässä seurataan johtajuuden kehittämistoimia, alueellisia ja globaaleja osaamisen
kehittämisen toimia sekä ammatillisiin koulutuksiin ja moniin paikallisiin ohjelmiin liittyviä
toimia. Osa koulutus- ja kehittämistoimista kirjataan kuitenkin edelleen paikallisesti, eikä niitä
ei ole vielä sisällytetty globaaliin järjestelmään.

Työsuhteessa olevien työntekijöiden koulutustuntien keskimääräinen lukumäärä sukupuolen mukaan eriteltynä ¹⁾ | 2025
Naiset | 8,0
Miehet | 9,8
Yhteensä | 9,3

1) Ei sisällä Water Engineering Inc:iä, 188 työntekijää, jotka liitettiin konserniin osana yritysostoa 24. lokakuuta 2025,
koska työntekijöiden perehdytys ei ollut vielä päättynyt vuoden 2025 aikana
Esimerkkejä globaaleista ja alueellisista ohjelmista vuonna 2025 ovat muun muassa:
• Liiketapaperiaatekoulutus, Gifts, Entertainment & Anti-Bribery -koulutus, Human Rights
& Business -koulutus, Speak Up -koulutus, tietoturvakoulutukset sekä muut
vaatimustenmukaisuuteen liittyvät koulutusaiheet järjestetään pääasiassa
verkkokoulutuksina.
• D&I-koulutusohjelmat, jotka toteutetaan verkkokursseina, ohjaajien vetäminä
virtuaalikoulutuksina sekä lähiopetus- ja hybridikoulutustilaisuuksina.
• Compass-koulutukset, jotka keskittyivät Kemiran periaatteisiin (Panostaminen kasvuun,
Yhteistyöllä menestykseen, Arvonluonti). Koulutuksiin osallistui noin 423 työntekijää
vuonna 2025.
• Learn & Grow month -tapahtuma, jonka aikana kaikille työntekijöille järjestettiin vuonna
2025 11 virtuaalista tilaisuutta, joihin osallistui yhteensä noin 697 työntekijää ympäri
maailmaa.
• Kestävän kehityksen koulutukset, esimerkiksi Kemira kestävyyteen keskittyvänä
yrityksenä -koulutus.
• EHSQ-aiheisiin (ympäristö, terveys, turvallisuus ja laatu) liittyvät ohjelmat, mukaan lukien
kestävyystoimintaperiaate- ja EHSQ-standardikoulutukset – nämä koulutukset ovat
pakollisia niille työsuhteessa oleville työntekijöille, joita aihe koskee. Näin pyritään
varmistamaan työntekijöiden turvallisuustietoisuuden ja -vaatimustenmukaisuuden sekä
Kemiran turvallisuuskulttuurin jatkuva kehittyminen.
• Globaali turvallisuuskoulutusohjelma kaikille tuotantolaitosten johtajille vuonna 2025.
Ohjelmassa painotettiin vahvan turvallisuuskulttuurin kehittämistä ja jaettiin
prosessiturvallisuudesta saatuja oppeja.
Suorituksen johtaminen ja kehittyminen
Kemiran globaali suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi (Performance & Development
Discussion, PDD) on jatkuva prosessi, joka kattaa neljä osa-aluetta:
1. Suoriutuminen – tavoitteiden asettaminen vuoden alussa ja edistymisen ja saavutusten
säännöllinen tarkastelu
2. Kehittyminen – kyvyistä, vahvuuksista ja kehittymisalueista sekä uratavoitteista
keskusteleminen
3. Seuranta ja palaute – seuranta ja palaute esihenkilöltä, kollegoilta ja muilta sidosryhmiltä
ympäri vuoden
4. Yleinen suoriutuminen ja potentiaali – toimihenkilöiden suoriutumisen ja potentiaalin
vuosittainen arviointi ja kalibrointi
Globaali prosessi kattaa kaikki vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät, niin toimihenkilöt
kuin operatiiviset tuotannon työntekijät poikkeuksena yleinen suoriutumisen ja potentiaalin
arviointi, joka toteutetaan ainoastaan toimihenkilöille.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 92

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Työsuhteessa olevat työntekijät, jotka osallistuivat säännöllisiin suoritus- ja kehityskeskusteluihin 1) | Lukumäärä | Kattavuus, %
2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Työntekijät sukupuolen mukaan |  |  |  |  |  |
Naiset | 1 205 | 1 211 | 1 233 | 98 | 99 | 98
Miehet | 3 246 | 3 287 | 3 175 | 96 | 98 | 91
Työntekijät kategorian mukaan |  |  |  |  |  |
Toimihenkilöt | 2 736 | 2 735 | 2 770 | 98 | 98 | 98
Operatiiviset työntekijät | 1 715 | 1 763 | 1 638 | 95 | 98 | 85
Yhteensä | 4 451 | 4 498 | 4 408 | 97 | 98 | 93

1) Kattaa 30.9.2025 vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät (lukuun ottamatta työntekijöitä, jotka ovat vapaalla)
Sosiaalinen suojelu
Kaikki Kemiran työsuhteessa olevat työntekijät ovat sosiaalisen suojelun piirissä suurista
elämäntapahtumista johtuvien tulonmenetysten varalta. Suojelu katetaan joko kansallisilla
julkisilla järjestelmillä tai yrityksen tarjoamilla etuuksilla työntekijän sairauden, työttömyyden,
työtapaturman tai työkyvyttömyyden, vanhempainvapaan ja eläkkeelle siirtymisen varalle.
Palkitseminen
Kemirassa tasa-arvoisella palkitsemisella tarkoitetaan sitä, että työntekijöille maksetaan ja
heitä palkitaan oikeudenmukaisesti. Kemira on globaali teollisuusyritys, jolla on työntekijöitä
37 maassa. Globaalista läsnäolosta ja työvoimarakenteesta johtuen palkkatasot vaihtelevat
työntekijäryhmien ja maiden välillä. Kemiran mukaan sukupuolten välinen tasoittamaton
palkkaero oli 6 % (6 %) vuonna 2025, kun huomioidaan kaikki työntekijät kaikissa
toimintamaissa.
Kemira raportoi selittämättömän sukupuoleen liittyvän palkkaeron poistamisesta jo
syyskuussa 2023. Kemira on tunnistanut niin sanottuja perusteltuja palkkaeroja: palkat voivat
erota toisistaan työntekijöiden sijainnin, tehtävätason ja vaaditun asiantuntijuuden, yksilön
suoriutumisen ja mahdollisten paikallisten vaatimusten, kuten työehtosopimuksien
perusteella. Näiden perusteltujen tekijöiden huomioimisen jälkeen on mahdollista tunnistaa
perusteettomia palkkaeroja. Kemiran säännöllinen seuranta tasa-arvoiseen palkitsemiseen
liittyen ottaa huomioon edellä mainitut seikat, havaitsee mahdollisia perusteettomia
palkkaeroja ja käynnistää toimenpiteitä niiden korjaamiselle viipymättä.
Vuotuista kokonaispalkitsemista koskeva suhdeluku heijastaa Kemiran korkeinta palkkiota
saavan henkilön ja työsuhteisten työntekijöiden vuotuisten kokonaispalkkioiden keskiarvon
suhdetta, pois lukien korkeinta palkkiota saavan henkilön eli toimitusjohtajan palkkiot. Jotta
voidaan varmistaa, että toimitusjohtajan ja osakkeenomistajien edut ovat yhteneväiset,
muuttuvien palkkioiden – ja etenkin pitkän aikavälin kannustinohjelmien – painotus
toimitusjohtajan kokonaispalkkiomahdollisuudessa on merkittävä. Työntekijöiden palkkiot
ovat sitä vastoin vakaammat, ja pienempi osa kokonaisansioista koostuu muuttuvista
palkkioista. Suhdelukuun vaikuttavat myös Kemiran koko ja maiden markkinaehtojen
mukaisten palkitsemistasojen vaihtelevuus. Vuonna 2025 vuotuista kokonaispalkitsemista
koskeva suhdeluku oli 50 (27) (Kemiran korkeinta palkkiota saavan henkilön ja kaikkien
työntekijöiden vuotuisten kokonaispalkkioiden keskiarvon suhdeluku). Kemiran kokemuksen ja
ymmärryksen perusteella annettu keskiarvo edustaa ESRS standardin vaatimaa mediaania.
MUUT TYÖHÖN LIITTYVÄT OIKEUDET
Lapsityövoima ja pakkotyö
Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaisesti Kemira ei käytä pakko- tai lapsityövoimaa. Kemira
tiedostaa, että kontrollitoimista huolimatta näihin aiheisiin liittyvät riskit voivat olla
suuremmat tietyissä suuririskisissä maissa, joissa Kemiralla on omaa toimintaa. Näitä ovat
Kiina, Brasilia, Intia, Indonesia ja Etelä-Korea. Vähentääkseen näitä riskejä Kemira tekee
henkilöllisyys- ja ikätarkastuksia rekrytointiprosessin aikana. Lisäksi monissa maissa
paikallinen työlainsäädäntö ja/tai työehtosopimukset sisältävät erittäin laajamittaisia
sääntöjä, jotka koskevat nuoria työntekijöitä, työajan rajoituksia, työtehtäviä, työympäristöä
sekä yleistä terveyttä, hyvinvointia ja koulutusmahdollisuuksia.
Konsernin raportointiperiaatteet
Kemiran työsuhteessa olevien ja muiden kuin työsuhteessa olevien työntekijöiden
kokonaislukumäärät ilmoitetaan lukuina raportointijakson lopussa (31.12.2025). Lukumäärään
kuuluvat myös työntekijät, jotka eivät ole ns. aktiivisessa työsuhteessa, eli pitkällä vapaalla
olevat työntekijät.
Työsuhteessa olevien työntekijöiden vaihtuvuudella viitataan kaikkiin vakituisiin
työsuhteessa oleviin työntekijöihin, jotka ovat lähteneet yrityksestä vuoden 2025 aikana
verrattuna raportointijakson keskimääräiseen vakituisten työsuhteessa olevien
työntekijöiden kokonaismäärään.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 93

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Työehtosopimusten ja henkilöstön edustajien kattavuus perustuu työsuhteessa olevien
työntekijöiden lukumäärään 30.9.2025. Vuoden viimeisellä neljänneksellä tapahtuneiden
muutosten ei odoteta vaikuttavan kattavuuteen.
Palkitsemiseen liittyvät luvut ilmoitetaan perustuen aktiivisiin työsuhteisiin 31.12.2025.
Lukuihin sisällytetään kaikki työsuhteessa olevat toimihenkilöt ja operatiiviset työntekijät
(kokoaikaiset, osa-aikaiset ja määräaikaiset työsuhteet). Sukupuolten palkkaero on laskettu
käyttämällä nais- ja miespuolisten työsuhteessa olevien työntekijöiden keskimääräisiä
bruttovuosipalkkoja, jotka on muunnettu euroiksi ennen laskentaa. Luku kuvaa ryhmien
välistä palkkatasojen eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työsuhteessa olevien
työntekijöiden keskimääräisestä palkasta. Laskennassa ei ole otettu huomioon muita
palkkioita, kuten kannustimia, ylityökorvauksia, vuorokorvauksia ja etuuksia.
Vuotuista kokonaispalkitsemista koskeva suhdeluku lasketaan kyseisen vuoden aikana
maksettujen palkkioiden perusteella. Toimitusjohtajan ansioihin kuuluvat säännöllinen
peruspalkka, etuudet sekä lyhyen ja pitkän aikavälin tulospalkkiot. Kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden keskimääräiset kokonaispalkkiot sisältävät kaikki työsuhteisten työntekijöiden
palkat. Lukuun sisällytetään jaksotetut lyhyen aikavälin tulospalkkiot, mutta se ei sisällä
sivukuluja tai toimitusjohtajan kokonaispalkkiota.
Suoritus- ja kehityskeskustelujen kattavuus ilmoitetaan prosenttiosuutena niistä 30.9.2025
vakituisessa työsuhteessa olevista työntekijöistä, joiden vuoden 2025 suoritus- ja
kehityskeskustelu on hyväksytty (pois lukien työntekijät, jotka ovat pitkällä vapaalla, esim.
perhevapaalla).
Työtapaturmien kokonaismäärä sisältää poissaoloon johtaneet tapaturmat, korvaavaan
työhön johtaneet ja lääkinnällistä hoitoa vaatineet tapaturmat kattaen työsuhteessa olevat
työntekijät, tilapäistyövoiman ja urakoitsijat. Kokonaistyötapaturmataajuus raportoidaan
miljoonaa työtuntia kohden. Poissaoloon johtaneiden tapaturmien kokonaismäärä kattaa
Kemiran työsuhteessa olevat työntekijät, tilapäistyövoiman ja urakoitsijat, ja myös niiden
taajuus raportoidaan miljoonaa työtuntia kohden.
Kemiran nykyisten raportointikäytäntöjen mukaisesti tilapäistyövoimaa koskevat työtunnit ja
työtapaturmat sisältyvät omien työntekijöiden työtapaturmatilastoihin sen sijaan, että ne
raportoitaisiin erikseen. Kemiran tuotantolaitokset raportoivat omien työsuhteessa olevien
työntekijöiden, tilapäistyövoiman ja urakoitsijoiden työtunnit manuaalisesti EHSQ-
järjestelmän kautta. Muissa yksiköissä omien työsuhteessa olevien työntekijöiden ja
tilapäistyövoiman työtunnit arvioidaan keskitetysti ja kirjataan EHSQ-järjestelmään. Arvio
perustuu raportoituihin henkilöstön lukumäärätietoihin ja keskimääräiseen kuukausittaiseen
työaikaan (157,5 tuntia). Tätä lähestymistapaa käytetään sen takia, että näiden ryhmien
toiminta on luonteeltaan hajautettua ja dynaamista, mikä tekee yksilöllisestä seurannasta
epäkäytännöllistä. Toimistot, liiketoimintayksiköt ja toiminnot ilmoittavat urakoitsijoiden
työtunnit paikallisesti.
Koulutustuntien keskimääräisen lukumäärän laskentaan käytetään aktiivisten työntekijöiden
määrää 31.12.2025 ja heidän Kemiran globaalissa koulutustenhallintajärjestelmässä
seurattuja koulutustunteja.
Osallisuusindeksi perustuu Kemiran globaalin henkilöstökyselyn neljän osa-alueen (aitous,
yhteenkuuluvuus, kasvu ja osallistavat johtajat) keskiarvoon. Kysely tehdään yleensä
kahdesti vuodessa. Kemiran tuloksia verrataan globaaliin eri toimialat kattavaan
vertailuarvoon. Kaikki Kemiran työsuhteessa olevat työntekijät voivat vastata kyselyyn.
Vastauksissa käytetään asteikkoa 1–5 (täysin eri mieltä / täysin samaa mieltä), ja
ulkopuolinen palveluntarjoaja muuntaa vastaukset indekseiksi asteikolla 0–100 (100 = kaikki
ovat täysin samaa mieltä).
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst &
Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 94

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

S2 Arvoketjun työntekijät
ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Työolot
○ | Mahdolliset ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi arvoketjun terveys- ja turvallisuusongelmat, erityisesti suuririskisissä maissa |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | △△▲ |  | • Liiketapaperiaatteissa ja liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja kemikaalien turvalliseen käyttöön liittyen • Toimittajien kestävyysarvioinneilla ja -tarkastuksilla tunnistetaan riskejä liittyen toimittajien ihmisoikeusvaikutuksiin, -riskeihin ja -hallintaan • Tuotevastuullisuuden ohjeistuksessa kuvataan Kemiran sitoutumista kemikaalien turvalliseen käyttöön. Prioriteettiaineiden hallintaprosessin tavoitteena on vähentää kemikaalien kielteisiä vaikutuksia koko arvoketjussa.
○ | Työlainsäädännön toteuttamiseen liittyvät mahdolliset riskit tietyissä uusiutuvien raaka- aineiden arvoketjuissa |  | ↗ Alkupää | △▲△ |
● | Urakoitsijoiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tapaukset; tämä on yksi merkittävä riskiryhmä arvoketjun työntekijöiden keskuudessa |  | ● Omat toiminnot | △▲△ |  | • Liiketapaperiaatteet: Kemira on sitoutunut tarjoamaan turvalliset ja terveelliset työolot kaikissa toimipaikoissa sekä Kemiran omille työsuhteisille työntekijöille että urakoitsijoille • Kemira valitsee urakoitsijat esitietokyselyn pohjalta. Valittujen urakoitsijoiden on suoritettava pakolliset työlupa- ja turvallisuusperehdytykset.
Muut työhön liittyvät oikeudet
○ | Mahdolliset ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi lapsi- ja pakkotyövoiman käyttö arvoketjussa, erityisesti suuririskisissä maissa |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | △△▲ |  | • Liiketapaperiaatteissa ja liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin ja Kemiran asiakkaisiin kohdistuvia odotuksia ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyen • Toimittajien kestävyysarviointien ja -tarkastuksien avulla tunnistetaan toimittajien ihmisoikeusvaikutuksiin, - riskeihin ja -hallintaan liittyviä riskejä
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut arvoketjun työntekijöihin liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Arvoketjun työntekijöihin liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien analyysi perustui sisäisiin haastatteluihin ja
aineistoihin sekä Kemiran viimeisimpään ihmisoikeusvaikutusten arviointiin.
Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin metodologia perustui yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön
(OECD) due diligence -ohjeistukseen. Analyysin perusteella Kemira on tunnistanut arvoketjun
työntekijöihin liittyviä mahdollisia keskeisiä ihmisoikeusvaikutuksia edellä olevan taulukon
mukaisesti.
Strategia ja liiketoimintamalli
Kemira tarjoaa vastuullisia kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille,
sopivimpia tuotteita sekä asiantuntemusta, jonka avulla asiakkaiden tuotteiden laatua ja
prosessi- ja resurssitehokkuutta voidaan parantaa. Kestävyys on sisällytetty Kemiran
strategiaan ja pitkän aikavälin menestykseen, sillä Kemiran asiakkaat haluavat yhä enemmän
kestäviä ratkaisuja.
Kemiran tuotteet ja arvoketjun alkupään raaka-aineet ovat teollisuuskemikaaleja, joiden
käsittelyssä, varastoinnissa, kuljetuksessa ja käytössä on noudatettava korkeita
turvallisuusstandardeja, jotta vältetään kielteiset vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön. Kemiran
ensisijainen velvollisuus on varmistaa, että kemikaalit, etenkin erityistä huolta aiheuttavat
aineet, eivät vaikuta kielteisesti arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöihin. Nykyisiä Kemiran
toimintaprosesseja päivitettäessä kiinnitetään erityistä huomiota tiettyihin ihmisryhmiin,
joihin Kemiran liiketoiminta vaikuttaa todennäköisimmin. Kielteisiä vaikutuksia voidaan
ennaltaehkäistä huolellisella toimittajien ja urakoitsijoiden johtamistyöllä sekä sillä, että
Kemiran asiakkaille ja muille arvoketjun työntekijöille annetaan asianmukaista kemikaalien
turvallista käyttöä koskevaa opastusta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 95

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemiran uusiutuviin kemikaaleihin tähtäävän strategian myötä arvoketjun alkupäässä saattaa
syntyä uusia yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä vaikutuksia ja riskejä. Nämä on jatkossa
otettava huomioon strategian täytäntöönpanossa.
Kemira on tunnistanut suuririskisiä maita arvoketjujensa alku- ja loppupäissä. Suuririskiset
maat sijaitsevat erityisesti APAC-alueella, ja niissä lapsi- ja pakkotyöhön liittyvän riskin
todennäköisyys on korkea. Kolmas osapuoli on määritellyt Kemiran suuririskiset maat.
Määrittelyyn on käytetty erilaisia ihmis- ja työoikeuksia koskevia julkisia indeksejä (vuoden
2022 Business Social Compliance Initiative -aloite, Labor Rights -indeksi, Global Rights -
indeksi).

Olennaiset vaikutukset | Sijainti arvoketjussa | Työntekijät, joihin vaikutukset todennäköisesti kohdistuvat | Erityisen haavoit- tuvassa asemassa olevat työntekijät
Työolot
○ | Ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi arvoketjun terveys- ja turvallisuusongelmat, erityisesti suuririskisissä maissa | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | ↗: Kemikaaleja käsittelevät tuotantolaitos-, laboratorio-, logistiikka- ja varastotyöntekijät ↘: Kemiran asiakkaiden työntekijät, jotka käsittelevät Kemiran tuotteita | Huoltotyöntekijät, määräaikaiset työntekijät, maahanmuuttajat, lapset ja raskaana olevat naiset
○ | Työlainsäädännön toteuttamiseen liittyvät riskit tietyissä uusiutuvien raaka-aineiden arvoketjuissa | ↗ Alkupää | Työntekijät, jotka työskentelevät Kemiran raaka-aineiden lähteiden parissa | Lapset, maahanmuuttajat ja työntekijät, jotka eivät osaa lukea
● | Urakoitsijoiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tapaukset; tämä on yksi merkittävä riskiryhmä arvoketjun työntekijöiden keskuudessa | ● Omat toiminnot | Ulkoiset urakoitsijat kunnossapito- ja korjaustöissä, seisokkeihin ja perusparannuksiin liittyvissä töissä sekä muissa erikoistöissä Kemiran toimipaikoilla | Huoltotyöntekijät, määräaikaiset työntekijät ja maahanmuuttajat
Muut työhön liittyvät oikeudet
○ | Ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi lapsi- ja pakkotyövoiman käyttö arvoketjussa, erityisesti suuririskisissä maissa | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | Työntekijät, jotka työskentelevät suuririskisissä maissa joko Kemiran arvoketjun alku- tai loppupäässä | Lapset, maahanmuuttajat ja työntekijät, jotka eivät osaa lukea

ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on laatinut toimintaperiaatelinjauksia, joissa asetetaan korkeatasoisia
ihmisoikeustavoitteita, joita Kemiran liikekumppanien on noudatettava. Nämä
toimintaperiaatteet kattavat koko arvoketjun ja kaikki arvoketjun työntekijät.
Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on
kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen
toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran yleinen lähestymistapa ihmisoikeuksia kohtaan on kuvattu liiketapaperiaatteissa.
Yhteenveto löytyy S1 Omat työntekijät -osiosta. Kemiran liikekumppanien
liiketapaperiaatteissa kuvattu yleinen lähestymistapa ihmisoikeuksia kohtaan on, että
liikekumppanit sitoutuvat kunnioittamaan ihmisten perusoikeuksia, olemaan koskaan
käyttämättä lapsi- tai pakkotyövoimaa ja maksamaan kaikkien sovellettavien palkkalakien
mukaisia korvauksia. Nämä vaatimukset ovat YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen
julistuksen ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ydinsopimusten mukaisia. Kemira velvoittaa
liikekumppaninsa valmistamaan ja kehittämään tuotteita korkeimpien eettisten ja
turvallisuusstandardien mukaisesti sekä noudattamaan sovellettavia tuoteturvallisuuslakeja
ja -määräyksiä ja tiedottamaan vaaroista ja kemikaalien turvallisesta käytöstä. Kaikkien
toimittajien on noudatettava Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita asioidessaan
Kemiran kanssa. Liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista viestitään kaikille toimittajille
perehdytyksen ja tilausprosessin aikana. Periaatteet ovat osa Kemiran ehtoja.
Kemira-konsernin tuotevastuullisuuden ohjeistus pyrkii takaamaan, että sidosryhmät voivat
käsitellä ja käyttää Kemiran tuotteita turvallisesti, että ne ovat turvallisia ympäristön kannalta
ja että mahdolliset kemialliset riskit ja niiden vaikutukset sisällytetään Kemiran toimintaan,
strategian toteuttamiseen ja pitkän aikavälin strategiseen kehittämiseen liittyvään
päätöksentekoon. Kemiran liiketoiminnan perusedellytyksiä ovat kemikaalien turvallisen
käytön ennakoiva hallinta sekä ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu. Kemira-konsernin
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen avulla viestimme jatkuvasti tuotevastuullisuudesta
työntekijöille, toimittajille, liikekumppaneille tai arvoketjun muille mahdollisille sidosryhmille.
Ohjeistus lisää näin ollen tietoisuutta tuotevastuullisuudesta.
Nykyajan orjuutta koskeva lausunto on Kemiran hallituksen hyväksymä julkisesti saatavilla
oleva lausunto. Siinä vedetään yhteen Kemiran ihmisoikeuskysymyksiin liittyvät periaatteet ja
annetaan yleisnäkemys siitä, miten ihmisoikeuskysymyksiä hallinnoidaan ja korjataan. Siinä
käsitellään myös ihmiskauppaan sekä lapsi- ja pakkotyöhön liittyviä ehkäisy- ja hallintakeinoja.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 96

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

EPÄKOHTIIN, KORJAAMISEEN JA
SIDOSRYHMÄVUOROVAIKUTUKSEEN LIITTYVÄT PROSESSIT
Sidosryhmävuorovaikutus arvoketjun alku- ja loppupäässä
Kemira tarkastelee säännöllisesti sidosryhmiensä odotuksia ja mahdollisia huolenaiheita.
Sidosryhmävuorovaikutuksen toimia ovat muun muassa tietojen jakaminen, aktiivinen
vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä toimista saatu palaute ja
tieto on sisällytetty Kemiran toiminnan kehittämiseen. Sidosryhmiltä saatu palaute on tärkeä
osa riskienhallintaa myös arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöiden suhteen.
Kemira käy aktiivista vuoropuhelua arvoketjun alkupään toimittajiensa kanssa.
Toimittajatarkastuksia ja toimittajien suoritusten arviointeja tehdään säännöllisesti.
Arviointien tulokset käydään läpi yhdessä toimittajien kanssa osana toimittajien
johtamiskäytäntöjä. Heidän kanssaan laaditaan myös tarvittavia kehittämissuunnitelmia, joita
Kemira seuraa.
Asiakasmenestys on yksi Kemiran ydinarvoista. Kemiran tavoitteena on ymmärtää asiakkaiden
tarpeita, tarjota erinomaisia kokemuksia tuotteista ja palveluista sekä rakentaa läheinen
suhde, jonka myötä asiakkaat pysyvät uskollisina Kemiralle. Kemira mittaa asiakkaiden
tyytyväisyyttä kokemuksiinsa vuosittaisella Voice of Customer (VoC) -suhdekyselyllä. Kyselyn
avulla saadaan arvokasta tietoa, pyritään ymmärtämään asiakkaiden tarpeita ja selvitetään,
kuinka hyvin Kemira on pystynyt vastaamaan asiakkaiden odotuksiin. VoC-kyselyssä kerätään
tietoja asiakaskokemuksista ja siitä, miten tyytyväisiä asiakkaat ovat tuotteisiin, toimituksiin,
turvallisuuteen, palveluihin ja suhteeseen Kemiran edustajan kanssa.
Kemira käyttää ulkoisia palveluntarjoajia (ulkoiset urakoitsijat) omissa toimipaikoissaan. Nämä
palvelut kattavat kunnossapito- ja korjaustyöt, seisokkeihin ja suurempiin perusparannuksiin
liittyvät työt sekä muut erikoistyöt Kemiran toimipaikoilla. Ulkoisia urakoitsijoita sitoutetaan
tekemällä säännöllisesti urakoitsijoiden suoritusten arviointeja, joiden tulokset käydään läpi
yhdessä valikoitujen ulkoisten urakoitsijoiden kanssa. Lisäksi käytössä on useita paikallisia
käytäntöjä ulkoisten urakoitsijoiden sitouttamiseen, kuten turvallisuustapahtumat, joissa
käydään läpi ajankohtaisia terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä aiheita.
Huolimatta aktiivisesta vuoropuhelusta toimittajien, asiakkaiden ja ulkopuolisten
urakoitsijoiden kanssa Kemiralla ei ole käytössä yleisiä prosesseja yhteydenpitoon arvoketjun
työntekijöiden tai heidän laillisten edustajiensa kanssa, joiden avulla kuultaisiin heidän
näkökulmansa ja tarpeensa suhteessa Kemiran olennaisiin heihin kohdistuviin vaikutuksiin.
Epäkohtiin ja niiden korjaamiseen liittyvät mekanismit arvoketjun alku- ja loppupäässä
Kemiran Ethics and Compliance -ohjelman tavoitteena on parantaa jatkuvasti Kemiran
vaatimustenmukaisuuden hallintaa. Ethics and Compliance -toiminto valvoo sitä, että ohjelma
toteutetaan tehokkaasti, ja ohjelmasta raportoidaan säännöllisesti suoraan
tarkastusvaliokunnalle.
Compliance-valiokunta valvoo vaatimustenmukaisuuteen liittyvien väitteiden hallintaa ja
varmistaa, että tutkinta, korjaavat toimenpiteet ja johdonmukaiset kurinpitotoimet ovat
oikeudenmukaisia ja riittävällä tasolla koko organisaatiossa. Kemirassa painotetaan sen
tärkeyttä, että työsuhteiset työntekijät ja muut keskeiset sidosryhmät ilmoittavat kaikista
ongelmista tai huolenaiheista Ethics and Compliance -ilmoituskanavan kautta. Lisätietoja
Ethics and Compliance -ilmoituskanavaprosessista on tarkemmin S1 Oma työvoima -osion
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa. Kemirassa
väärinkäytösten paljastajia suojellaan väärinkäytöksistä ilmoittamisen toimintaperiaatteilla,
jotka kuvaillaan G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osiossa.
Asiakas- ja toimittajavalituskanavien kautta Kemiran henkilökunta voi nostaa esiin huolia,
jotka liittyvät arvoketjun alku- ja loppupään ongelmiin. Valitusten käsittelyssä käytetään
muodollista prosessia. Nämä kanavat ovat välillisesti sekä arvoketjun alkupään että
loppupään työntekijöiden käytettävissä. Tällä hetkellä niitä kuitenkin käytetään pääasiassa
laatuasioihin liittyviin valituksiin. Kemirassa on käytössä myös sisäinen järjestelmä terveys-,
turvallisuus- ja laatuasioihin sekä vaarallisiin olosuhteisiin, läheltä piti -tilanteisiin ja muihin
samantyyppisiin ongelmiin tai huolenaiheisiin liittyvien havaintojen keräämiseen ja käsittelyyn.
Kanava on välillisesti arvoketjun työntekijöiden käytettävissä. Sen avulla he voivat nostaa esiin
huolenaiheita, kuten terveys- ja turvallisuusasioihin liittyviä havaintoja ja valituksia. Vuonna
2025 Ethics and Compliance -ilmoituskanavan, Ethics and Compliance -toiminnon
sähköpostin ja muiden valituskanavien kautta ei raportoitu yhtäkään ihmisoikeusongelmaa tai
ihmisoikeuksien loukkausta, jotka liittyisivät arvoketjun työntekijöihin. K emira ei arvioi
aktiivisesti sitä, ovatko arvoketjun työntekijät tietoisia Kemiran ilmoituskanavista,
ilmoituskanaviin liittyvistä Kemiran rakenteista ja prosesseista tai luottavatko he niihin.
Vuonna 2025 Kemira sai päätökseen kattavan sisäisen epäkohtien ja korjaustoimenpiteiden
hallintaan liittyvän tutkimuksen. Sustainability Steering Team -ohjausryhmä hyväksyi
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 97

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

jatkokehitystoimenpiteet, ja ne pantiin tämän jälkeen täytäntöön osana Kemiran due diligence
-ohjelmaa. Kemiran Governance and Compliance -toiminto vastaa kehitystyöstä ja raportoi
edistymisestä Sustainability Steering Team -ohjausryhmälle tulevina vuosina.
ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemirassa seurataan sisäisiä indikaattoreita arvoketjun työntekijöihin liittyvien vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallinnassa. Näitä indikaattoreita ei ole asetettu ESRS-tavoitteiden
mukaisesti. Kemira jatkaa suorituskykymittareiden arviointia tulevina vuosina.
Arvoketjun alku- ja loppupään työntekijät
Arvoketjun alkupäähän liittyviä sisäisiä indikaattoreita esitellään tarkemmin E5 Resurssien
käyttö ja kiertotalous -osiossa. Näitä ovat esimerkiksi toimittajien laatu- ja
yhteiskuntavastuuauditointien lukumäärä. Kemira on tunnistanut, että mahdolliset terveyteen
ja turvallisuuteen liittyvät vaikutukset, erityisesti kemikaaliturvallisuuteen liittyvät riskit, ovat
merkittävimpiä mahdollisia kielteisiä vaikutuksia arvoketjun työntekijöille. Kemiralla on
sisäinen huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden hallinnan suorituskykymittari. Kemira
on vuodesta 2016 lähtien laatinut hallintasuunnitelmat Kemiran tuotevalikoimassa oleville
huolta ja erityistä huolta aiheuttaville aineille, kuten raaka-aineille ja prosessikemikaaleille.
Tavoitteena on, että hallintasuunnitelma kattaa kaikki tunnistetut prioriteettiaineet.
Kemiran tuotantolaitoksissa työskentelevät ulkoiset urakoitsijat
Kemiran omilla toimipaikoilla työskentelevien ulkoisten urakoitsijoiden tapaturmat on
tunnistettu olennaisiksi kielteisiksi vaikutuksiksi. Kemira käyttää turvallisuuden suorituskyvyn
mittarina työtapaturmien kokonaismäärää (TRI). Työtapaturmataajuus (TRIF) mittaa
työtapaturmien kokonaismäärää miljoonaa työtuntia kohti ja kattaa sekä Kemiran omat
työsuhteiset työntekijät että ulkoiset urakoitsijat.
Kemiran tavoitteena on parantaa työtapaturmataajuutta 2,2:een vuoden 2025 loppuun
mennessä (ja 1,5:een vuoden 2030 loppuun mennessä). Vuonna 2025 ulkoisten urakoitsijoiden
tapaturmien määrä oli 7 (14), mutta ulkoisten urakoitsijoiden tapaturmataajuus parani tasolta
5,3 ja oli 3,1. Suunnitellut toimenpiteet urakoitsijoiden turvallisuuden parantamiseksi johtivat
parempaan turvallisuuden suorituskykyyn verrattuna edelliseen vuoteen. Urakoitsijoiden
työtunnit rekisteröidään TRI-taajuuden laskentaa varten. Kuljetusliikkeitä (toimipaikoilla ja
toimipaikkojen ulkopuolella) ei ole sisällytetty raportointiin. Myös satunnaiset
kiinteistöpalvelut, ruoka- ja juomapalvelut, pesulapalvelut sekä toimituspalvelut ovat
raportoinnin ulkopuolella. Ulkoisten urakoitsijoiden turvallisuustaso on kuvattu S1 Oma
työvoima -osion terveys- ja turvallisuustaulukoissa. Tavoitteen asettamiseen liittyvä prosessi
on kuvattu S1 Oma työvoima -osion Omaan työvoimaan liittyvät tavoitteet -kappaleessa.
Kemira ei ole suoraan yhteydessä arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöihin, urakoitsijoihin
tai heidän laillisiin edustajiinsa toimittajien johtamisprosessien, tuotevastuullisuuden
hallintaprosessien tai tavoitteiden asettamisprosessien aikana. Kemira pyytää ulkoisia
urakoitsijoita tekemään turvallisuushavaintoja, ja kerättyä tietoa hyödynnetään ulkoisten
urakoitsijoiden turvallisuuden ja työolosuhteiden parantamisessa.
ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TOIMET
Kemirassa tehdään toimia, joilla hallitaan, ehkäistään ja korjataan arvoketjun työntekijöihin
liittyviä kielteisiä vaikutuksia ja edistetään heihin liittyviä myönteisiä vaikutuksia. Seuraavassa
kappaleessa esitettyjä koko arvoketjun kattavia toimenpiteitä jatkettiin vuoden 2025 aikana.
Arvoketjun alkupää
Toimittajien johtaminen sekä toimittajiin liittyvä riskien- ja vaatimustenmukaisuuden hallinta
ovat Kemiran kestävän hankinnan etenemissuunnitelman kulmakiviä. Suunnitelman avulla
taataan toimitusketjun vastuullisuus. Tällä Kemiran maailmanlaajuisella prosessilla
kartoitetaan ja arvioidaan arvoketjun alkupään kestävyysvaikutuksia, -riskejä ja
-mahdollisuuksia. Toimittajien johtamistoimissa keskitytään taloudellisen tuloksen
parantamiseen, riskien ennakoimiseen ja vastuullisten ja innovatiivisten lähestymistapojen
luomiseen toimittajien kanssa. Toimet on jaettu kolmeen pääprosessiin: toimittajien
segmentointi, toimittajien suoritusten arvioinnit ja Vendor Value Program -ohjelma.
Kemiran toimittajat on jaettu neljään segmenttiin: strategiset, kriittiset, määrällisesti
merkittävät ja perustoimittajat. Toimittajat priorisoidaan useisiin tekijöihin perustuvan
riskienarvioinnin perusteella, jotta toimittajia voidaan johtaa paremmin ja suunnitella
tarvittaessa toimia riskien lieventämiseksi. Toimittajien suoritusten arviointi -ohjelmassa
kerätään ja annetaan säännöllisesti palautetta toimittajille sekä toiminnalliseen että
kestävään suorituskykyyn liittyen. Suurin osa strategisista, kriittisistä ja määrällisesti
merkittävistä toimittajista arvioidaan säännöllisesti. Vendor Value Program -ohjelman
tavoitteena on kehittää valmiuksia, joiden avulla tunnistetaan sellaisia toimittajia, joiden
kanssa johdetaan ja kehitetään yhteistyötä Kemiran tuoteryhmiin liittyvissä eri arvoketjuissa.
Kemiran toimittajiin liittyvien riskien ja vaatimustenmukaisuuden hallintaprosessissa
määritellään vaatimukset, joita toimittajien on noudatettava, jotta ne voivat harjoittaa
liiketoimintaa Kemiran kanssa. Lisäksi hallintaprosessissa tarjotaan työkaluja ja prosesseja
toimittajiin liittyvien kestävyysriskien lieventämiseen (esim. kestävyysarvioinnit ja -
tarkastukset).
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 98

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemira käyttää EcoVadis-kestävyysluokitusyhtiötä avaintoimittajiensa kestävyysarviointeihin,
joissa painotetaan myös sosiaalisia kysymyksiä. Arvioinneissa keskitytään 21
kestävyyskriteeriin, jotka on ryhmitelty neljään teemaan: ympäristö, työntekijöiden oikeudet ja
ihmisoikeudet, eettisyys ja kestävä hankinta. Arvioinneissa mitataan yrityksen
kestävyyshallintajärjestelmän laatua kolmen johtamispilarin kautta: toimintaperiaatteet,
toimet ja tulokset. Toimittajien kestävyys pisteytetään, ja pisteytys tarjoaa yksityiskohtaisia
tietoja yrityksen vahvuuksista ja mahdollisista kehityskohteista. Jos arvioinnin tulokset eivät
täytä Kemiran suorituskykyvaatimuksia, toimittajien odotetaan ryhtyvän korjaaviin toimiin.
Kemira auditoi valikoidut suorat materiaalitoimittajat laadun ja yhteiskuntavastuun osalta
varmistaakseen, että ne täyttävät Kemiran odotukset. Yritysten
yhteiskuntavastuuauditointeja tekee sertifioitu kolmas osapuoli, ja niiden tarkoituksena on
varmistaa, että toimittajat eivät riko Kemiran liiketapaperiaatteita. Laatuauditoinneilla
validoidaan toimittajien johtamisjärjestelmiin, kestävyyteen, terveys- ja
turvallisuusstandardeihin, tuotantoon, laatuun ja toimitusvarmuuteen liittyviä prosesseja.
Toimittaja-arvioinnit ja -tarkastukset ovat osa hankintaprosesseja ja Sourcing-toiminnon
tavoitteita, ja niitä seurataan kuukausitasolla. Tarkastusten tuloksia käydään läpi yhdessä
toimittajien kanssa. Heidän kanssaan laaditaan myös tarvittavia kehittämissuunnitelmia, joita
seurataan osana toimittajien johtamiskäytäntöjä.
Arvoketjun loppupää
Kemiran tuotevalikoima koostuu neljästä päätuoteryhmästä. Kaikki tuotteet dokumentoidaan
ja merkitään asianmukaisesti lakisääteisten vaatimusten mukaisesti. Myös vaaralliset
komponentit tunnistetaan ja niiden turvallisesta käytöstä annetaan ohjeita. Kemira tekee
käyttöturvallisuustiedotteet (Safety Data Sheet, SDS) kaikista tuotteistaan. Tuotteiden
elinkaaren hallinnan IT-järjestelmän avulla käyttöturvallisuustiedotteet ja pakkausmerkinnät
voidaan laatia viimeisimpien sääntelytietojen vaatimusten mukaisesti sekä niiden maiden
virallisilla kielillä, joissa tuotteita valmistetaan, varastoidaan tai myydään.
Kemira valvoo aktiivisesti raaka-aineidensa, välituotteidensa ja prosessikemikaaliensa
tuotevalikoimaa huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden osalta prioriteettiaineiden
hallintaprosessin mukaisesti. Kemiran arvoketjussa esiintyvien huolta ja erityistä huolta
aiheuttavien aineiden hallintatoimet on esitelty E2 Pilaantuminen -osiossa.
Kemira noudattaa kaikkia kemikaaleihin ja kauppaan liittyviä lakeja ja määräyksiä. Kemira ei
myy kiellettyjä tuotteita. Seulomme jatkuvasti aineita, jotka kuuluvat sääntelyrajoitusten piiriin
tai joihin sovelletaan sääntelyn ulkopuolisten sidosryhmien asettamia korvausvaatimuksia.
Pyrimme ennakoivasti hillitsemään terveyteen, turvallisuuteen, ympäristöön ja maineeseen
liittyviä riskejä.
Omat toiminnot ja ulkopuoliset urakoitsijat
Kemira käyttää ulkoisia palveluntarjoajia (ulkoiset urakoitsijat) omissa toimipaikoissaan. Nämä
palvelut kattavat kunnossapito- ja korjaustyöt, seisokkeihin ja suurempiin perusparannuksiin
liittyvät työt sekä muut erikoistyöt Kemiran toimipaikoilla. Kemirassa noudatetaan
urakoitsijoiden hallintastandardia, jossa määritellään vähimmäisvaatimukset niiden ulkoisten
urakoitsijoiden valinnalle, hallinnalla ja tarkastuksille, jotka tekevät töitä Kemiran
tuotantolaitoksissa tai Kemiran puolesta asiakkaiden toimipisteissä. Urakoitsijoiden pitää
suorittaa pakollinen turvallisuusperehdytys ennen varsinaisen työn aloittamista Kemiran
tuotantolaitoksella, ja urakoitsijoiden työtä ohjataan työlupaprosessilla. Kemira on myös
varautunut korjaaviin toimiin urakoitsijoiden työtapaturmien varalta.
Toimintasuunnitelma ja resurssit
Kemira aikoo toteuttaa vuonna 2026 seuraavia toimia, joilla pyritään ehkäisemään,
lieventämään ja korjaamaan arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia:
• Toimittajien EcoVadis-arviointien, laatuauditointien ja yhteiskuntavastuuauditointien
toteuttaminen vuosittaisen segmentoinnin, riskienhallintakäytäntöjen sekä vuosittaisten
tavoitteiden mukaisesti
• Tällä hetkellä Kemirassa käytettyjen yhteiskuntavastuuauditointimenetelmien arviointi ja
vaihtoehtoisten yhteiskuntavastuuauditointimenetelmien tarjoamien mahdollisuuksien
arviointi
• Kemiran urakoitsijoiden suoritusten arviointien sekä Kemiran tuotantolaitoksilla toimivien
(ulkoisten) urakoitsijoiden terveys- ja turvallisuuskvalifiointien jatkaminen
• Urakoitsijoiden kanssa yhteisten paikallisten turvallisuustapahtumien jatkaminen, jotta
heidän sitoutumisensa paranisi entisestään
• Urakoitsijoiden osallistaminen, jotta he ilmoittavat aktiivisesti turvallisuushavaintoja ja
parannusehdotuksia
Kemira on määrittänyt Sourcing-, EHSQ Governance- ja PSRA (Product Stewardship and
Regulatory affairs) -toiminnoista vastuuhenkilöt, jotka vastaavat toimintasuunnitelmassa
mainittujen toimien varsinaisesta toteutuksesta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 99

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Hallintotapatiedot
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | Sijainti arvoketjussa | Aika- horisontti | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Yrityskulttuuri
○ | Mahdollinen eettisten liiketoimintakäytäntöjen tai ympäristö-, terveys- ja turvallisuuslakien noudattamatta jättäminen voi aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia | ● Omat toiminnot | ▲△△ | • Kemiran liiketapaperiaatteet, liikekumppanien liiketapaperiaatteet ja muut liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimintaperiaatteet perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan Kemira harjoittaa liiketoimintaa turvallisesti ja vastuullisesti sekä noudattaa tiukimpia rehellisyyden, lainmukaisuuden ja eettisen toiminnan standardeja ja odottaa samaa liikekumppaneiltaan • Toimintaperiaatteista viestitään omille työntekijöille ja liikekumppaneille. Heitä kannustetaan ilmoittamaan epäillyistä rikkomuksista tai muista huolenaiheista luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Ilmoitetut huolenaiheet tutkitaan tehokkaasti, ja ne johtavat korjaaviin toimiin, jos se on perustellusti tarpeen.
● | Vakiintuneet toimintaperiaatteet, menettelytavat ja käytännöt varmistavat sen, että liiketoimintaa harjoitetaan eettisesti ja lakeja noudatetaan | ● Omat toiminnot | ▲△△ | • Kemirassa on käytössä järjestelmällinen prosessi, jonka avulla yhtiössä laaditaan toimintaperiaatteita, menettelytapoja ja käytäntöjä ja tarkastellaan ja tarkennetaan niitä säännöllisesti. Niistä viestitään tehokkaasti henkilöstölle ja tarvittaessa myös liikekumppaneille.
● | Kemiran järjestelmällinen kestävä tuotekehitys, jossa keskitytään esimerkiksi turvallisuuden ja säädösten noudatta- misen parantamiseen, voi aiheuttaa myönteisiä vaikutuksia | ● Omat toiminnot | ▲△△ | • Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistuksessa määritellään yhtiön tuotekehitykseen ja tuotteiden elinkaaren hallintaan liittyvät sitoumukset. Näitä sitoumuksia ovat muun muassa sitoutuminen turvallisuusriskien sekä terveys- ja ympäristöhaittojen minimoiseen sekä kestävämpien tuotteiden tuottamiseen korvaamalla huolta aiheuttavat aineet.
■ | Hyvän maineen ja liiketoimintakäytäntöjen ylläpitäminen. Arvokas brändi ja laadukas palvelu tuovat kilpailuetua ja mahdollistavat jonkin verran korkeamman hinnoittelun. | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | ▲△△ | • Kemiran liiketoimintastrategiassa keskitytään kasvuun, kestävyyteen ja kannattavuuteen, ja yhtiön yrityskulttuuri perustuu periaatteisiin, jotka tähtäävät kasvuhakuisuuteen ja psykologiseen turvallisuuteen • Kemiran taloudellinen tulos on ollut hyvällä tasolla viime vuosina
■ ▲ | Muutos kaupankäyntiä painottavasta, tuotekeskeisestä yhtiöstä arvopohjaisempaan ja ratkaisukeskeisempään liiketoimintaan voi aiheuttaa riskejä ja mahdollisuuksia. Mahdollisuus kasvattaa edelleen kestävyyteen liittyvää arvoa markkinoinnissa ja brändäyksessä tosiasioihin perustuvalla tavalla. | ● Omat toiminnot | △▲△ | • Kemiran liiketoimintastrategia vuoteen 2030 perustuu kasvuun, kestävyyteen ja kannattavuuteen, ja sitä ohjaavat voimakkaasti sellaiset megatrendit, kuten ilmastonmuutos, veden niukkuus ja resurssien vastuullinen käyttö. Tavoitteena on löytää uusia liikevaihtoa luovia tekijöitä, vähentää kustannuksia ja lieventää riskejä tekemällä kestävyydestä arvoa luova tekijä.
| Korruptio ja lahjonta |  |  |
○ | On mahdollinen riski, että Kemiran työntekijät tai liikekumppanit syyllistyvät lahjontaan tai muihin korruption muotoihin | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää | △▲△ | • Kemiran liiketapaperiaatteet sekä lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa koskevat toimintaperiaatteet muodostavat yhdessä korruption vastaiset toimintaperiaatteet, jotka ovat yhdenmukaiset korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen kanssa • Lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa käsittelevät koulutukset ovat pakollisia Kemiran työsuhteisille työntekijöille
| Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta
■ | Tiukempi sääntely luo merkittäviä liiketoiminta mahdollisuuksia erityisesti vedenkäsittelyyn liittyen | ● Omat toiminnot | △▲△ | • Kemiran poliittinen vuorovaikutus liittyy seuraaviin aiheisiin: resurssitehokkuus ja kiertotalous, vesivaroja, jäte- vesiä, jätteitä, muoveja ja kemikaaleja koskeva lainsäädäntö, energia, ilmastonmuutos, teollisuuspolitiikka, terveys, turvallisuus ja ympäristö. Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaisesti yhtiö suhtautuu neutraalisti poliittisiin puolueisiin ja julkisiin virkoihin ehdolla oleviin henkilöihin. Kemira ei osallistu poliittiseen toimintaan eikä tee yrityslahjoituksia poliittisille puolueille tai ehdokkaille. Yhtiön edunvalvonta- ja vaikuttajaviestintätoiminta on rehellistä, läpinäkyvää ja avointa. Se noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia, ja sitä ohjaa keskitetysti Communications & Public Affairs -yksikkö.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski ▲△△ Lyhyt △▲△ Keskipitkä △△▲ Pitkä

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 100

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
Kemira on tunnistanut ja priorisoinut liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä olennaisia
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia osana koko yhtiön kattavaa olennaisuusarviointia, joka
esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa.
LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemirassa on sisäisiä suorituskykymittareita, joilla seurataan liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Nämä tavoitteet eivät ole ESRS-standardien
määritelmien mukaisia. Kemira jatkaa näiden mittareiden arviointia tulevina vuosina. Kemira
seuraa kuitenkin eettisten liiketoimintatapojen sekä ympäristö-, terveys- ja
turvallisuuslainsäädännön noudattamiseen liittyvien toimintaperiaatteiden ja toimien
tehokkuutta Kemiran sisäisellä valvonnalla ja tarkastuksilla sekä seuraamalla Kemiran Ethics
and Compliance -ilmoituskanavan kautta jätettyjä ilmoituksia. Näiden prosessien tuloksia
tarkastellaan säännöllisesti osana tavallista liiketoimintaprosessien hallintaa. Tavoitteena on
kehittyä jatkuvasti ja ryhtyä korjaaviin toimiin, jos havaitaan haitallisia poikkeamia. Kemiran
johtamisjärjestelmät, joita käytetään useissa Kemiran toimipaikoissa, on sertifioitu seuraavien
kansainvälisten standardien mukaisesti: ISO 9001 (laadunhallintajärjestelmät), ISO 14001
(ympäristöasioiden hallintajärjestelmät), ISO 27001 (tietoturvallisuuden hallintajärjestelmät),
ISO 45001 (työterveys- ja työturvallisuuden hallintajärjestelmät) ja ISO 50001
(energianhallintajärjestelmät). Näissä standardeissa edellytetään, että organisaatiot
seuraavat ja parantavat jatkuvasti toimintaansa Plan-Do-Check-Act-periaatteen mukaisesti.
YRITYSKULTTUURI JA LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISTA
KOSKEVAT TOIMINTAPERIAATTEET
Yhtiön arvot ja liiketapaperiaatteet
Kemiran hallitus on hyväksynyt yhtiön uuden liiketapaperiaatteet. Ne luovat puitteet, jotka
auttavat varmistamaan yhtiön arvojen mukaisen toiminnan ja heijastavat yhtiön sitoumuksia
sen sidosryhmille. Kemiran arvot ja liiketapaperiaatteet ilmaisevat, millainen se on yhtiönä ja
millaisena se haluaa sidosryhmien näkevän yhtiön. Yhtiön arvot ja liiketapaperiaatteet
muodostavat yhdessä perustan Kemiran liiketoiminnan harjoittamiselle.
Kemiran arvot luotiin yhdessä Kemiran työntekijöiden kanssa. He kertoivat mielipiteensä siitä,
mitä he arvostavat Kemirassa ja minkälaisia yhteisiä uskomuksia ja työskentelytapoja yhtiössä
tulisi vahvistaa. Yhtiön arvot ovat seuraavat: Sitoudumme asiakkaiden menestykseen,
Edistämme toiminnan kehittämistä ja uuden luomista, Välitämme ihmisistä ja ympäristöstä ja
Menestymme yhdessä.
Liiketapaperiaatteet muuttavat yhtiön arvot konkreettisiksi sitoumuksiksi, ja ne antavat
ohjeita liiketoiminnan harjoittamiseen. Kemiran liiketapaperiaatteissa korostetaan, että
yhtiössä tehtävien päätösten on perustuttava rehellisyyteen ja eettisyyteen.
Liiketapaperiaatteet ohjaavat organisaatiota ja kaikkia Kemiran työntekijöitä toimimaan
rehellisesti, lainmukaisesti ja eettisesti.
Liiketapaperiaatteiden mukaan vastuullinen liiketoiminta tarkoittaa sitoutumista
kansainvälisesti tunnustettuihin periaatteisiin, jotka koskevat ihmisoikeuksia, työoloja,
ympäristöä ja korruption torjuntaa. Kemira on sitoutunut noudattamaan kaikkia sovellettavia
lakeja ja vapaaehtoisia viitekehyksiä. Se tukee YK:n Global Compact -aloitetta, YK:n yrityksiä ja
ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita sekä OECD:n toimintaohjeita monikansallisille
yrityksille. Yhtiön liiketapaperiaatteet heijastavat näitä periaatteita. Kemira on myös
allekirjoittanut Responsible Care® -aloitteen, joka on Kansainvälisen kemianteollisuuden
yhteistyöjärjestön (ICCA) vapaaehtoinen aloite.
Liiketapaperiaatteet koskevat Kemiran jokaista työntekijää ja Kemiran hallitusta.
Liiketapaperiaatteet muistuttavat Kemiran henkilökuntaa siitä, että he ovat kaikki
henkilökohtaisesti vastuussa tekemistään päätöksistä ja toimista. Liiketapaperiaatteet
ohjaavat henkilökuntaa noudattamaan yhtiön asettamia eettisiä standardeja.
Liiketapaperiaatteiden mukaan jokaisen Kemiran työntekijän on toimittava yhtiön
liiketapaperiaatteiden sekä kaikkien sovellettavien lakien, asetusten ja yhtiön
toimintaperiaatteiden mukaisesti. Johtajien odotetaan tukevan tiiminsä jäseniä ja
varmistavan, että nämä ottavat vastuun liiketapaperiaatteiden noudattamisesta, sekä
vaalivan työympäristöä, jossa tiimin jäsenet voivat turvallisesti ja luottavaisesti tuoda esiin
huolenaiheensa. Periaatteiden mukaan Kemira tukee jokaisen oikeutta puhua vapaasti ja
tuoda esiin liiketapaperiaatteiden rikkomuksia tarkoitukseen tarkoitettujen ilmoituskanavien
kautta.
Liiketapaperiaatteet on julkaistu ulkoisesti, ja ne ovat saatavilla Kemiran henkilöstölle monella
kielellä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 101

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Lisäksi kaikkien toimittajien on noudatettava Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita
asioidessaan Kemiran kanssa. Liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista viestitään kaikille
toimittajille perehdytyksen ja tilausprosessin aikana. Periaatteet ovat osa Kemiran ehtoja.
Niissä määritellään vähimmäisvaatimukset, joita liikekumppaneiden odotetaan noudattavan
liiketoiminnan harjoittamisen, ihmisoikeuksien, ympäristön ja turvallisuuden,
tuoteturvallisuuden, laadun ja kestävyyden osalta.
Muut liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet
Kemira käyttää yhtiön toimintaperiaatteiden laatimiseen ja ylläpitämiseen järjestelmällistä
prosessia. Näin Kemiran arvot, säännöt ja odotukset voidaan dokumentoida ja niistä voidaan
viestiä. Kemiran toimintaperiaatteet tukevat Kemiran liiketoimintastrategian, arvojen ja
liiketapaperiaatteiden toimeenpanoa ja luovat puitteet yhtenäisille ja oikeudenmukaisille
toimintatavoille kaikissa liiketoimintayksiköissä ja kaikissa toimipaikoissa. Monissa
toimintaperiaatteissa laajennetaan ja tarkennetaan liiketapaperiaatteiden sitoumuksia ja
tehdään niistä ymmärrettävämpiä ja konkreettisempia Kemiran organisaation ja sidosryhmien
kannalta.
Kemiran toimintaperiaatteet laaditaan yhtiön omissa toiminnoissa, ja joko johtoryhmä tai
hallitus hyväksyy ne aiheesta riippuen. Toimintaperiaatteet on laadittu standardoitua
asiakirjamuotoa käyttäen. Kaikilla toimintaperiaatteilla on nimetty omistaja ja laatija, joilla on
tiettyjä vastuita. Prosessin mukaan toimintaperiaatteet tarkistetaan ja niitä tarkennetaan
tarvittaessa kahden vuoden välein. Kaikki toimintaperiaatteet ovat Kemiran työsuhteisten
työntekijöiden saatavilla sisäisesti.
Kaikille työntekijöille järjestetään koulutus liiketoiminnan harjoittamista koskeviin
toimintaperiaatteisiin liittyen heti työsuhteen alussa ja sen jälkeen toistuvasti, yleensä kahden
vuoden välein. Kaikki työntekijät osallistuvat liiketapaperiaatekoulutukseen. Muista
toimintaperiaatteista järjestetään koulutuksia valikoiduille työntekijäryhmille riskienarvioinnin
perusteella. Koulutukset käsittelevät Kemiran toimintaperiaatteiden, standardien ja
menettelytapojen keskeisiä sisältöjä, ja niissä selitetään, miten toimia Kemiran
toimintaperiaatteiden mukaisesti ja mitä seurauksia voi tulla siitä, että toimintaperiaatteita ei
noudateta. Tärkein kanava koulutuksien järjestämiseen on maailmanlaajuisesti käytetty
sähköinen koulutusalusta, jonka avulla voidaan seurata kullekin työntekijälle tarjottuja ja
hänen suorittamiaan koulutuksia. Alustan avulla Kemira voi seurata, että nimetyt
kohderyhmät suorittavat pakolliset koulutukset ajallaan.
Yhteenveto tärkeimmistä liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvistä toimintaperiaatteista
esitellään seuraavien sivujen taulukossa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 102

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Keskeiset liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimintaperiaatteet

Toimintaperiaate | Keskeinen sisältö | Laajuus | Seurantaprosessi | Vastuuhenkilö | Ulkoiset standardit | Saatavuus
Liiketapa- periaatteet | Liiketapaperiaatteissa määritellään se, miten Kemira puolustaa oikein toimimista, kunnioittaa ihmisiä ja ihmisoikeuksia, suojelee ympäristöä ja varmistaa laadun, harjoittaa rehellistä liiketoimintaa ja suojaa omaisuutta ja tietoja. | Kaikki Kemiran toiminnot, työntekijät ja johtajat maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta, E&C-ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset, sisäiset tarkastukset | Toimitus- johtaja | YK:n Global Compact, YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, Responsible Care® | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Liikekumppanien liiketapa- periaatteet | Määrittelevät vähimmäisvaatimukset, joita liikekumppaneiden odotetaan noudattavan liiketoiminnan, ihmisoikeuksien, ympäristön ja turvallisuuden, tuoteturvallisuuden, laadun ja kestävyyden osalta | Liikekumppanit (esim. toimittajat, konsultit, neuvonantajat, jakelijat ja agentit) maailmanlaajuisesti | Keskeiset valvontatoimet: STP3, CTC1, liikekumppaneiden säännölliset tarkastukset, E&C- ilmoituskanava | Hankinta- johtaja | OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevat toimintaohjeet | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Kemira-konsernin kestävyystoiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoutumista kestävyysvaatimuksiin ja niiden hallintaa. Siinä esitetään 12 sidosryhmiin, ympäristöön ja hallintotapaan liittyvää sitoumusta. | Kaikki Kemiran toiminnot ja työsuhteiset työntekijät maailmanlaajuisesti, Kemiran toimipaikoilla työskentelevät urakoitsijat sekä Kemiran puolesta työskentelevät ja/tai Kemiran kanssa yhteistyötä tekevät henkilöt | ISO 9001-, ISO 14001-, ISO 45001- ja ISO 50001 - sertifikaatit (tietyt tuotantolaitokset) ja sertifiointi hallintatavoitteena | Strategia- ja vastuullisuus- johtaja |  | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa koskevat toiminta- periaatteet | Kemiralla on nollatoleranssi lahjontaa ja korruptiota kohtaan. Kemira ja sen työntekijät eivät saa koskaan tarjota, maksaa, antaa, pyytää tai ottaa lahjusta missään muodossa. Toimintaperiaatteissa selvitetään, minkälaiset lahjat ja vieraanvaraisuus ovat hyväksyttäviä Kemiran liiketoiminnassa. | Toimintaperiaatteet koskevat Kemira-yhtiön tai sen työntekijöiden Kemiran ulkopuoliselle henkilölle tarjoamia tai saamia lahjoja ja kestitystä | Johdon valvonta, E&C-ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset, sisäiset tarkastukset | Lakiasiain- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Rekrytointi- toiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteet vahvistavat Kemiran monimuotoisuuteen ja osallisuuteen liittyviä linjauksia, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa periaatetta | Toimintaperiaatteita sovelletaan kaikkiin sisäisiin ja ulkoisiin rekrytointeihin, jotka johtavat hakijan työllistymiseen Kemira- konsernissa maailmanlaajuisesti | Keskeiset valvontatoimet: HR1 | Henkilöstö- johtaja | YK:n Global Compact | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Hankinta- ja ostotoiminta- periaatteet | Sourcing-toiminnon henkilökunta hallinnoi kaikkia toimittaja- velvoitteita muutamia pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta: kaikkien hankintojen ja ostojen on oltava linjassa yhtiön julkaistujen arvojen ja kestävyystavoitteiden kanssa. Eturisti- riitoja on ehdottomasti vältettävä, ja puolueettomuus- periaatetta on noudatettava. Henkilökohtaisia hankintoja ei saa yhdistää yrityksen hankintoihin. | Toimintaperiaatteet koskevat kaikkia Kemira-konsernin hankintoja lukuun ottamatta tiettyjä poikkeuksia. Toimintaperiaatteita sovelletaan suorien materiaalien, yrityspalvelujen, tuotantoon liittyvien pääoma- ja toimintamenojen, energian ja logistiikan hankintaan. | Keskeiset valvontatoimet: STP2–3, STP5–9 | Strategia- ja vastuullisuus- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 103

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Toimintaperiaate | Keskeinen sisältö | Laajuus | Seurantaprosessi | Vastuuhenkilö | Ulkoiset standardit | Saatavuus
Kilpailulainsäädän- nön noudattamista koskevat toiminta- periaatteet | Kemira kannattaa reilua kilpailua ja kilpailee voimakkaasti mutta reilusti ja eettisesti sekä sovellettavien kilpailulakien mukaisesti. Kemira ei tee kilpailun vastaisia sopimuksia eikä harjoita muuta kilpailun vastaista toimintaa. | Toimintaperiaatteita sovelletaan globaalisti kaikkiin Kemiran yhtiöihin ja työntekijöihin. Toimintaperiaatteita sovelletaan Kemiran tosiasiallisiin ja mahdollisiin kilpailijoihin, asiakkaisiin, jakelijoihin ja toimittajiin sekä toimialajärjestöihin. | Johdon valvonta, E&C-ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset | Lakiasiain- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Tuote- vastuullisuuden ohjeistus | Kemira on sitoutunut periaatteisiin, kuten sellaisten turvallisuusriskien sekä terveys- ja ympäristöhaittojen minimoiseen, joita tuotteet voivat aiheuttaa yhtiön koko arvoketjussa, sellaisten huolta aiheuttavien aineiden korvaamiseen, jotka voivat aiheuttaa kohtuuttoman riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle tai ympäristölle, sellaisten riskienarviointien tekemiseen, jotka kattavat sääntelyn noudattamisen, sekä kemikaalien turvallista käyttöä koskevan opastuksen tarjoamiseen asiakkaille | Toimintaperiaatteissa kuvataan sitoutumista tuotevastuullisuuden ja kemikaalilainsäädännön noudattamista koskeviin vaatimuksiin ja niiden hallintaa Kemirassa maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta | Tuote- turvallisuus- johtaja | Responsible Care® - ohjelman globaali peruskirja | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Logistiikka- ja kuljetustoiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteiden tavoitteena on muun muassa varmistaa tehokas ja hyvin toimiva logistiikkaverkosto, joka toimii kestävällä ja turvallisella tavalla sekä kaikkien kemikaalien kuljetukseen ja varastointiin sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti | Toimintaperiaatteita sovelletaan kuljetus- ja logistiikkatoimintojen hankintaan ja operatiiviseen hallinnointiin kaikissa Kemira- konsernin yhtiöissä maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta | Toimitus- ketjun hallinnan- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Kaupan vaatimusten- mukaisuus- toimintaperiaatteet | Kemiran kansainväliset liiketoimet toteutetaan tuonti-, vienti-, jälleenvienti- ja/tai alkuperämaan sovellettavien lakien, asetusten, lupavaatimusten ja menettelyjen mukaisesti | Toimintaperiaatteissa määritellään ne vaatimukset ja yleisperiaatteet, joita Kemiran on noudatettava kansainvälisessä tuonti- ja vientikaupassa | Johdon valvonta | Tuoteturvalli- suus- ja sääntelyasiain -johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Väärinkäytöksistä ilmoittamisen toiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteet kannustavat kaikkia, jotka työskentelevät Kemiralle tai Kemiran kanssa, ilmoittamaan kaikista väärinkäytösepäilyksistä luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Toimintaperiaatteissa määriteltyjä menettelytapoja sovelletaan, kun Kemiralle ilmoitetaan väärinkäytöksistä. Toimintaperiaatteissa määritellään myös se, miten väärinkäytöksiä koskevien ilmoitusten seuranta toteutetaan ja miten ilmoittajia suojellaan. Kemira tukee avointa kulttuuria, joka kannustaa kaikkia puhumaan vapaasti ja ilman pelkoa häirinnästä. Kemira tarjoaa kanavan, jonka kautta väärinkäytösepäilyksistä voi ilmoittaa luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Ilmoittajaa ei irtisanota, kiusata tai syrjitä, eikä ilmoituksesta koidu ilmoittajalle haitallisia seuraamuksia. Henkilölle, joka kohdistaa ilmoittajaan perusteettomia seuraamuksia ilmoituksen jättämisestä, voidaan tämän asemasta riippumatta määrätä kurinpidollisia seuraamuksia. | Toimintaperiaatteita sovelletaan Kemiran liiketapaperiaatteiden rikkomuksista, Kemiran taloudellisten tietojen vääristelystä, rikoksista ja muista sovellettavien lakien rikkomuksista ilmoittamiseen. Toimintaperiaatteita sovelletaan Kemiran nykyisiin tai entisiin työntekijöihin, mukaan lukien harjoittelijat, työnhakijat ja henkilöt, jotka ovat muuten tehneet töitä Kemiralle esimerkiksi itsenäisinä ammatinharjoittajina, ulkopuolisina palveluntarjoajina tai tilapäistyöntekijöinä, osakkeenomistajiin ja Kemiran yhtiöiden hallinto-, johto- tai valvontaelimiin kuuluviin henkilöihin sekä Kemira-konsernin urakoitsijoiden, alihankkijoiden ja toimittajien valvonnassa ja johdolla työskenteleviin henkilöihin. Toimintaperiaatteet ovat globaalit. | E&C-ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset | Lakiasiain- johtaja | EU:n väärinkäytösten paljastajia koskeva direktiivi | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla. Luottamuk- sellinen ja anonyymi ilmoituskana va on kaikkien käytettävissä Kemiran verkkosivuilla .

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 104

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Yrityskulttuurin edistäminen
Kemiran yrityskulttuuri perustuu sen arvoihin ja liiketapaperiaatteisiin. Koska Kemira
valmistaa kemikaaleja, työturvallisuus on ollut erityisen korostunut painopistealue.
Monimuotoisen ja osallistavan työpaikan merkitys on tunnistettu tärkeäksi tekijäksi yhtiön
maailmanlaajuisen organisaation kannalta.
Kemiran liiketoimintastrategian kulmakivenä pidetään kestävyyteen liittyviä muutoksia.
Kemiran strateginen tavoite on olla maailman johtava yhtiö, joka valmistaa kestäviä
kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille. Kemiran tavoitteena on
laajentaa uusiutuvien ratkaisujen portfoliotaan niin, että näiden ratkaisujen liikevaihto on 500
miljoonaa euroa vuoden 2030 loppuun mennessä.
Kemiran johto on ottanut huomioon sen, että yrityskulttuurin ja strategian
yhteensovittaminen on tärkeää. Se parantaa työntekijöiden sitoutumista, kasvua ja
asiakastyytyväisyyttä sekä kasvattaa viime kädessä liikevaihtoa ja kannattavuutta.
Kemiran arvojen, liiketapaperiaatteiden, turvallisuuden, monimuotoisuuden ja osallisuuden
sekä kestävyyttä painottavan liiketoimintastrategian toimeenpanon edistämiseksi Kemiran
johto on määritellyt Kemiran yrityskulttuurin perustan muodostavat periaatteet, tavat ja
käytöstavat. Näistä periaatteista, tavoista ja käytöstavoista viestitään koko henkilöstölle
koulutuksissa ja viestintäkampanjoilla. Kulttuurikehityksen vaikuttavuutta mitataan
säännöllisillä työntekijöiden sitoutumiskyselyillä.
Kemiran toimintaperiaatteiden sitoumukset käyvät ilmi organisaatiossa strategisen
tavoitteiden asettamisen kautta. Prosessi kattaa muun muassa ihmisiin, veteen,
kiertotalouteen ja ilmastoon sekä luontoon liittyvät tavoitteet. Sitoumukset näkyvät myös
yhtiön johtamisprosesseissa. Näiden prosessien lisäksi yhtiö perustaa tiettyjä aiheita varten
työryhmiä. Tällaisia ovat esimerkiksi painopistealueisiin pohjautuvat kestävyysohjelmat tai
Human Rights Council, joka on Kemiran ihmisoikeuskäytäntöjä kehittävä ja niistä keskusteleva
ryhmä, jonka jäsenet koostuvat Kemiran monista eri toiminnoista. Kemira on luonut kattavat
puitteet edistääkseen sitoutumistaan monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja
osallisuuteen (DEI).
Työntekijät ovat tärkeässä asemassa organisaatiokulttuurin kannalta. He edistävät yhtiön
arvoja ja muokkaavat sen toimintaympäristöä. Kemira on ottanut käyttöön jatkuvan
kuuntelemisen ja palautteenannon menetelmiä. Se tekee yhteistyötä palveluntarjoajan
kanssa, joka toteuttaa verkossa tehtäviä anonyymeja työntekijäkyselyjä ja käyttää ulkoisia
vertailuarvoja. Kyselyjen tulokset ovat työsuhteisten työntekijöiden ja esihenkilöiden
saatavilla. Osallistumisaste vaihtelee ja on yleensä 70–80 %. Kemira seuraa henkilöstön
sitoutumistasoa kuvaavan keskeisen sisäisen suorituskyvyn mittarin eli sitoutumisindeksin
kehitystä kahdesti vuodessa järjestettävillä lyhyillä sitoutumispulssikyselyillä. Kemiran
työsuhteistein työntekijöiden sitoutumisaste on ulkoista vertailuarvoa korkeampi.
Huolenaiheista ilmoittaminen ja niiden tutkiminen
Kemiran johtoryhmä on hyväksynyt väärinkäytöksistä ilmoittamisen toimintaperiaatteet ja
tutkintamenettelyn, jotka ovat koko Kemiran henkilöstön saatavilla. Väärinkäytöksistä
ilmoittamisen toimintaperiaatteiden mukaisesti Kemira tukee avointa kulttuuria ja kannustaa
kaikkia, jotka työskentelevät Kemiralle tai Kemiran kanssa, ilmoittamaan kaikista
väärinkäytösepäilyksistä luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista.
Toimintaperiaatteissa määritellään menettelytavat, joilla väärinkäytöksiä koskevien
ilmoitusten seuranta toteutetaan ja joilla ilmoittajia suojellaan. Tutkintamenettelyssä
määritellään perustutkintaprosessi, jonka avulla väitteitä liiketapaperiaatteiden tai yhtiön
toimintaperiaatteiden noudattamatta jättämisestä arvioidaan.
Kemiralla on käytössä ulkopuolisen palveluntarjoajan ylläpitämä Ethics and Compliance
-ilmoituskanava (väärinkäytösten paljastamismekanismi), jonka kautta voidaan ilmoittaa
epäillyistä liiketapaperiaatteiden rikkomuksista ja muista eettisistä huolenaiheista useilla
kielillä. Ilmoitus voidaan tehdä joko nimettömänä tai niin, että ilmoittajan nimi paljastetaan.
Ilmoituskanavaa voivat käyttää kaikki Kemiran työntekijät sekä ulkopuoliset henkilöt, kuten
Kemiran urakoitsijoiden ja toimittajien työntekijät. Ethics and Compliance -ilmoituskanavasta
viestitään työntekijöille Kemiran intranetissä ja koulutuksissa sekä viestintäkampanjoiden
avulla. Ohjeet ulkoisille henkilöille löytyvät Kemiran verkkosivuilta. Lisäksi käytössä on
sähköpostiosoite, jota kolmannet osapuolet voivat käyttää, kun he ilmoittavat Kemiraan tai
sen liikekumppaneihin mahdollisesti liittyvistä väärinkäytöksistä. Nämä tiedot löytyvät
Kemiran verkkosivuilta sekä liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista.
Kaikki liiketapaperiaatteiden rikkomisesta vilpittömästi tehdyt ilmoitukset tutkitaan kattavasti
ja tasapuolisesti ja tarvittaessa ulkoisen tahon avustamana. Kaikkia väärinkäytösilmoituksia
käsitellään luottamuksellisesti. Tutkintamenettelyssä kuvataan sisäisiin tutkimuksiin liittyvät
roolit, vastuualueet, yleiset periaatteet ja prosessi. Tutkinnat perustuvat puolueettomuuden,
objektiivisuuden, ammattimaisuuden, sovellettavien työ- ja yksityisyydensuojaa koskevien
lakien noudattamisen ja syyttömyysolettaman periaatteisiin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 105

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Kemiran Compliance-valiokunnan jäseniä ovat konsernin lakiasiainjohtaja, henkilöstöjohtaja,
sisäisen tarkastuksen johtaja, eettisyysjohtaja, talousjohtaja sekä yksi johtoryhmän valitsema
liiketoimintayksikönjohtaja. Compliance-valiokunta arvioi ja tarkastelee ilmoituksia, jotka
liittyvät liiketapaperiaatteiden, yhtiön toimintaperiaatteiden ja sovellettavien lakien ja
määräysten mahdollisiin väärinkäytöksiin. Valiokunta suorittaa tarvittaessa tutkimuksia ja
antaa suosituksia raporttien seurauksista ja parannustoimenpiteistä. Valiokunta varmistaa,
että väärinkäytösilmoitukset arvioidaan puolueettomasti ja asiantuntevasti, ja takaa, että
kaikki organisaatiossa toteutetut korjaavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia. Valiokunta
raportoi neljännesvuosittain hallituksen tarkastusvaliokunnalle ja konsernin johtoryhmälle.
Compliance-valiokunnan valvomien luottamuksellisten ilmoituskanavien ja tutkintojen lisäksi
Kemirassa on myös sisäisen tarkastuksen toiminto eli Internal Audit -toiminto, joka muiden
tehtäviensä lisäksi auttaa tunnistamaan ja tutkimaan lainvastaista toimintaa ja
liiketapaperiaatteiden rikkomuksia ja raportoimaan niistä. Sisäisillä tarkastajilla on täysi ja
rajoittamaton pääsy kaikkeen Kemiran toimintaan. Internal Audit -toiminto voi vapaasti
päättää sisäisten tarkastuksen laajuudesta, toiminnon työskentelytavoista ja siitä, miten
tuloksista tiedotetaan. Internal Audit -toiminto raportoi olennaisista havainnoistaan
neljänneksittäin hallituksen tarkastusvaliokunnalle. Toiminto myös raportoi kaikki huomionsa
johdolle ja tilintarkastajalle.
KORRUPTIO JA LAHJONTA
Kemiran politiikka on olla hyväksymättä minkäänlaista korruptiota, kuten lahjontaa,
voitelurahoja, petoksia, eturistiriitoja tai rahanpesua. Kemiran korruptio- ja
lahjontatoimintaperiaatteet on dokumentoitu Kemiran liiketapaperiaatteissa ( Code of
Conduct) sekä liikelahjoja, kestitystä ja lahjonnan vastaista toimintaa koskevissa
toimintaperiaatteissa. Toimintaperiaatteet ovat yhdenmukaiset YK:n korruption vastaisen
yleissopimuksen kanssa.
Yhtiön korruption vastaisista periaatteista viestitään kaikille työntekijöille toistuvien
pakollisten koulutusten kautta. Kemiran hallituksen jäsenet ovat tietoisia yrityksen korruption
vastaisista periaatteista. Periaatteista viestitään kaikille Kemiran toimittajille ja myyjille, joiden
on sitouduttava Kemiran liiketoiminnan eettisiin periaatteisiin liiketoimintasuhteen
perustamisen ehtona.

Toimihenkilöiden korruption vastainen koulutus alueittain | Henkilömäärä yhteensä | Koulutus kattavuus, % 1)
2025 | 2024 | 2025 | 2024
EMEA | 1 600 | 1 561 | 86 | 92
APAC | 461 | 488 | 96 | 97
Americas ²⁾ | 704 | 751 | 88 | 92

1) Toimihenkilöt, jotka ovat suorittaneet koulutuksen vähintään kerran viimeisen kolmen vuoden aikana
2) Ei sisällä Water Engineering Inc:iä, 188 työntekijää, jotka liitettiin konserniin osana yritysostoa 24. lokakuuta 2025,
koska työntekijöiden perehdytys ei ollut vielä päättynyt vuoden 2025 aikana
Maantieteellinen sijainti vaikuttaa merkittävästi korruptioriskiin. Vaikka Kemiran pääkonttori
sijaitsee Suomessa, joka sijoittui toiseksi parhaaksi Transparency International -järjestön
korruptioindeksissä vuonna 2024, Kemiralla on toimintaa 37 maassa ja se myy tuotteita
asiakkaille yli 100 maassa, mukaan lukien useissa maissa, joissa korruptioriski on merkittävä.
Asiakaskunnan osalta Kemira myy vedenkäsittelykemikaaleja julkiselle sektorille, kuten
kunnallisille vesilaitoksille, ja luonteensa vuoksi tämä toiminta aiheuttaa suuremman julkisen
korruption riskin.
Kemira on käsitellyt näitä riskejä sisäisissä korruption vastaisissa koulutuksissaan ja ottamalla
käyttöön kolmansiin osapuoliin sovellettavan due diligence -prosessin, joka koskee Kemiran
tuotteiden jakelijoita ja myyntiedustajia. Due diligence -prosessi perustuu riskiperusteiseen
lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon maantieteellisen sijainnin korruptioindeksi,
asiakassegmentin tyyppi ja vuosittaisten liiketoimien ennakoitu arvo. Riippuen arvioidusta
riskiluokituksesta jakelijoiden ja myyntiedustajien on vastattava kyselyihin itsestään ja
vahvistettava, että he sitoutuvat Kemiran liiketoiminnan eettisiin periaatteisiin.
Jotta Kemira voi estää ja havaita korruptiota, se luottaa konserninlaajuisesti toteutettuihin
keskeisiin valvontamenettelyihin, jotka kattavat muun muassa yrityksen varojen ja
omaisuuden käytön, täsmällisen kirjanpidon ja asiakirjojen ylläpidon sekä myynti- ja
ostosopimukset. Kemiran johtoryhmä on hyväksynyt nämä valvontamenettelyt. Keskeisten
valvontamenettelyjen noudattamisen varmistaminen perustuu kolmen puolustuslinjan malliin:
1. Työntekijöiden ja johdon odotetaan suorittavan prosessitoiminnot valvontamenettelyjen
ohjeiden mukaisesti.
2. Johto on vastuussa valvontamenettelyjen testaamisesta.
3. Kemiran Internal Audit -toiminto on vastuussa valvontamenettelyjen suorittamisen ja
testaamisen varmistamisesta. Internal Audit -toiminto raportoi hallituksen
tarkastusvaliokunnalle.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 106

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

Lisäksi Kemira ylläpitää luottamuksellista Ethics and Compliance -ilmoituskanavaa, jossa kuka
tahansa työntekijä tai ulkopuolinen henkilö voi ilmoittaa korruptioepäilyistä. Lisätietoja Ethics
and Compliance -ilmoituskanavasta löytyy S1 Oma työvoima -osiosta.
Kaikki korruptioepäilyt tai havaitut tapaukset käsitellään sisäisen tutkinnan kautta, jota valvoo
Compliance-valiokunta, kuten edellä kappaleessa Huolenaiheista ilmoittaminen ja niiden
tutkiminen on kuvattu. Tutkinnan suorittavat ovat riippumattomia asiasta vastaavasta
johdosta. Tutkinnan tulokset jaetaan asiasta vastaaville johtajille ja kaikkien tutkintojen
yleiskatsaus raportoidaan hallituksen tarkastusvaliokunnalle ja johtoryhmälle.
Vuonna 2025 Kemira ei saanut yhtään oikeudellista tuomiota tai sakkoa lahjonnan ja
korruption vastaisten lakien rikkomisesta. Vuoden aikana Kemira kirjasi 6 (8) väitettä, jotka
liittyivät sisäisten lahjonnan ja korruption vastaisten menettelytapojen rikkomiseen.
Huolellinen sisäinen tutkinta vahvisti 4 (7) tapausta, joissa omat työntekijät olivat rikkoneet
sisäisiä lahjonnan tai korruption vastaisia menettelytapoja. Yhteensä 5 (7) omaa työntekijää
joko irtisanottiin tai heihin kohdistettiin muita kurinpidollisia toimia vahvistettujen lahjontaan
tai korruptioon liittyvien tapausten vuoksi.
POLIITTINEN VAIKUTTAMINEN JA LOBBAUSTOIMINTA
Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaisesti yhtiö suhtautuu neutraalisti poliittisiin puolueisiin
ja julkisiin virkoihin ehdolla oleviin henkilöihin. Kemira ei osallistu poliittiseen toimintaan eikä
tee lahjoituksia poliittisille puolueille tai ehdokkaille. Kemiran nimeä tai omaisuutta ei saa
käyttää poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden etujen edistämiseen.
Edellä mainittua periaatetta käsitellään tarkemmin Kemira-konsernin sponsorointi- ja
lahjoitustoimintaperiaatteissa ja Kemira-konsernin lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa
koskevissa toimintaperiaatteissa. Molemmissa asiakirjoissa kielletään taloudellinen tuki
poliitikoille, poliittisille puolueille tai poliittisille organisaatioille. Kemiran tietoon ei ole tullut
vuoden 2025 aikana Kemiran poliittiseen tarkoitukseen rahana tai luontoissuorituksina
antamia lahjoituksia.
Kemira jatkaa vuoropuhelua niiden sidosryhmien kanssa, jotka muokkaavat Kemiran kannalta
merkityksellisiä lainsäädäntöprosesseja ja osallistuvat niihin, mukaan lukien Euroopan
komissio, Euroopan parlamentin jäsenet ja Euroopan unionin neuvosto. Poliittista
vaikuttamista tehdään pääasiassa, mutta ei yksinomaan, niiden ammattiyhdistysten kautta,
joissa Kemira on jäsenenä, eli Euroopan kemianteollisuuden järjestön Ceficin ja Suomen
kansallisen kemianteollisuuden järjestön Kemianteollisuus ry:n kautta.
Kemiran poliittinen vaikuttaminen liittyy pääasiassa seuraaviin EU:n poliitikoihin:
• Kemikaaleja koskevat politiikat
• EU:n vesi- ja jätevesiasetukset
• EU:n pakkausasetukset
• Elintarvikepakkausmateriaaleja koskeva asetus
• Biotalous
Kemiran pääasiallisia viestintätoimia ovat henkilökohtaiset keskustelut EU:n toimielinten
jäsenten kanssa, kannanottojen esittäminen sekä osallistuminen julkisiin kuulemisiin ja
sidosryhmien työpajoihin.
Kemira on rekisteröity EU:n avoimuusrekisteriin rekisterinumerolla 934980845504-83. Kemira
on sitoutunut noudattamaan avoimuusrekisterin käytännesääntöjä.
Kemiran osallistumisesta EU:n lainsäädäntöprosessiin vastaa Kemiran Public Affairs -yksikkö,
jota Corporate Communications -yksikkö johtaa ja Kemiran johtoryhmä valvoo. Johtoryhmän
jäsenet määrittelevät ja valvovat Kemiran vaikuttajaviestintätavoitteiden strategista suuntaa
ja toimivat valvonta- ja hyväksyntätoimielimenä.
Seuraavat Kemiran johtoryhmän ja hallituksen jäsenet ovat vuotta 2025 edeltäneiden kahden
vuoden aikana olleet vastaavassa asemassa julkishallinnossa (mukaan lukien
sääntelyviranomaiset):
• Antti Salminen, Kemiran toimitusjohtaja vuodesta 2024 alkaen, on toiminut Suomen
Geologian tutkimuskeskuksen hallituksen jäsenenä vuodesta 2020 lähtien.
• Timo Lappalainen, Kemira Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2014 alkaen, on toiminut Turun
yliopiston lääketieteen työelämäprofessorina (erikoisala: lääketeollisuus) vuodesta 2024
alkaen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 107

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

MUUSTA EU:N LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ JOHTUVAT TIETOPISTEET
Alla olevaan taulukkoon on koottu kaikki ESRS 2:n liitteessä B luetellut muusta EU-lainsäädännöstä johtuvat tietopisteet. Taulukosta käy ilmi, mitkä tietopisteet löytyvät Kemiran
vuosikatsauksesta ja minkä tietopisteiden on arvioitu olevan ”epäolennaisia”.

ESRS | Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tietopisteeseen liittyvä tiedonantovaatimus | Kestävyysraportin osa
ESRS 2 | GOV-1 | 21 d) | Hallituksen sukupuolijakauma | Yleiset tiedot
ESRS 2 | GOV-1 | 21 e) | Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus | Yleiset tiedot
ESRS 2 | GOV-4 | 30 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | Yleiset tiedot
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) i | Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) ii | Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan | Yleiset tiedot
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) iii | Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) iv | Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-1 | 14 | Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä | E1 – Siirtymäsuunnitelma
ESRS E1 | E1-1 | 16 g) | Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset | E1 – Strategia
ESRS E1 | E1-4 | 34 | Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet | E1 – Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet
ESRS E1 | E1-5 | 38 | Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-5 | 37 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-5 | 40–43 | Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-6 | 44 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-6 | 53–55 | Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-7 | 56 | Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-9 | 66 | Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 66 a) | Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 66 c) | Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 67 c) | Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 69 | Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa | Epäolennainen
ESRS E2 | E2-4 | 28 | Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa | E2 – Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen
ESRS E3 | E3-1 | 9 | Vesivarat ja merten luonnonvarat | E3 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS E3 | E3-1 | 13 | Kohdennetut toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E3 | E3-1 | 14 | Merien ja valtamerten kestävyys | Epäolennainen
ESRS E3 | E3-4 | 28 c) | Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä | E3 – Vedenkulutus
ESRS E3 | E3-4 | 29 | Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä omien toimintojen liikevaihtoa kohti laskettuna | E3 – Vedenkulutus
ESRS 2 | SBM3 - E4 | 16 a) i, b), c) | E4 – Strategia ja siirtymäsuunnitelma
ESRS E4 | E4-2 | 24 b) | Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E4 | E4-2 | 24 c) | Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet | Epäolennainen

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 108

KESTÄVYYSRAPORTTI 2025

ESRS | Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tietopisteeseen liittyvä tiedonantovaatimus | Kestävyysraportin osa
ESRS E4 | E4-2 | 24 d) | Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E5 | E5-5 | 37 d) | Kierrättämätön jäte | E5 – Jäte
ESRS E5 | E5-5 | 39 | Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte | E5 – Jäte
ESRS 2 | SBM3 - S1 | 14 f) | Pakkotyötapausten riski | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM3 - S1 | 14 g) | Lapsityövoimatapausten riski | Epäolennainen
ESRS S1 | S1-1 | 20 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 21 | Kansainvälisen työjärjestön 8 perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 22 | Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 23 | Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-3 | 32 c) | Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS S1 | S1-14 | 88 b), c) | Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus | S1 – Terveys ja turvallisuus
ESRS S1 | S1-14 | 88 e) | Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä | S1 – Terveys ja turvallisuus
ESRS S1 | S1-16 | 97 a) | Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero | S1 – Palkitseminen
ESRS S1 | S1-16 | 97 b) | Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka | S1 – Palkitseminen
ESRS S1 | S1-17 | 103 a) | Syrjintätapaukset | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS S1 | S1-17 | 104 a) | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS 2 | SBM3 – S2 | 11 b) | Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa | S2 – Strategia ja liiketoimintamalli
ESRS S2 | S2-1 | 17 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 18 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 19 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 19 | Kansainvälisen työjärjestön 8 perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-4 | 36 | Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimet
ESRS S3 | S3-1 | 16 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | Epäolennainen
ESRS S3 | S3-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILOn periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Epäolennainen
ESRS S3 | S3-4 | 36 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-1 | 16 | Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-4 | 35 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Epäolennainen
ESRS G1 | G1-1 | 10 b) | Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus | Epäolennainen
ESRS G1 | G1-1 | 10 d) | Väärinkäytösten paljastajien suojelu | G1 – Yhtiön arvot ja liiketapaperiaatteet
ESRS G1 | G1-4 | 24 a) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot | G1 – Korruptio ja lahjonta
ESRS G1 | G1-4 | 24 b) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit | G1 – Korruptio ja lahjonta

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 109

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konsernin tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Liikevaihto | 2.1. | 2 753,5 | 2 948,1
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.2. | 4,5 | 2,1
Liiketoiminnan kulut | 2.2. | -2 272,0 | -2 399,8
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | 6.2. | -0,2 | 0,3
Käyttökate |  | 485,8 | 550,7
Poistot ja arvonalentumiset | 2.4. | -211,7 | -187,4
Liikevoitto |  | 274,1 | 363,2
Rahoitustuotot | 2.5. | 15,1 | 18,2
Rahoituskulut | 2.5. | -36,8 | -43,0
Kurssierot | 2.5. | -2,5 | -2,1
Rahoituskulut, netto | 2.5. | -24,2 | -26,9
Voitto ennen veroja |  | 249,9 | 336,3
Tuloverot | 2.6. | -55,8 | -73,6
Tilikauden tulos |  | 194,1 | 262,7
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 181,2 | 249,4
Määräysvallattomille omistajille | 6.2. | 12,9 | 13,2
Tilikauden tulos |  | 194,1 | 262,7
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos, euroa |  |  |
Laimentamaton | 2.7. | 1,18 | 1,62
Laimennettu | 2.7. | 1,18 | 1,61

Konsernin tuloslaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
Konsernin laaja tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Tilikauden tulos |  | 194,1 | 262,7
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muuntoerot |  | -55,3 | 7,7
Rahavirran suojaus |  | 3,8 | -14,1
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muut osakkeet |  | -39,5 | -27,9
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus |  | 16,2 | 10,7
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | 2.8. | -74,8 | -23,6
Tilikauden laaja tulos |  | 119,3 | 239,1
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 106,2 | 225,9
Määräysvallattomille omistajille | 6.2. | 13,0 | 13,2
Tilikauden laaja tulos |  | 119,3 | 239,1

Konsernin laajan tuloslaskelman erät on esitetty verovaikutuksella oikaistuna. Kuhunkin muuhun laajan tuloksen erään
liittyvät tuloverot on esitetty liitetiedossa 2.8. Muut laajan tuloksen erät.
Konsernin laajaa tuloslaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 110

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konsernin tase

Milj. euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VARAT |  |  |
PITKÄAIKAISET VARAT |  |  |
Liikearvo | 3.1. | 535,3 | 490,6
Muut aineettomat hyödykkeet | 3.2. | 94,1 | 44,5
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 3.3. | 978,7 | 964,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4. | 169,0 | 131,8
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 6.2. | 7,5 | 4,8
Muut osakkeet | 3.5. | 221,1 | 270,5
Laskennalliset verosaamiset | 4.4. | 30,6 | 31,5
Muut rahoitusvarat | 5.4. | 6,1 | 6,4
Saamiset etuuspohjaisista järjestelyistä | 4.5. | 123,6 | 115,7
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 2 166,0 | 2 060,4
LYHYTAIKAISET VARAT |  |  |
Vaihto-omaisuus | 4.1. | 306,9 | 307,9
Lainasaamiset | 5.4. | 0,8 | 48,3
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.2. | 399,3 | 420,1
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset |  | 18,5 | 15,1
Rahavarat | 5.4. | 242,3 | 519,2
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 967,8 | 1 310,7
Myytävänä oleviksi luokitellut varat | 3.7. | — | 9,9
Varat yhteensä |  | 3 133,8 | 3 381,0

Konsernin tasetta on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.

Milj. euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
OMA PÄÄOMA |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Osakepääoma |  | 221,8 | 221,8
Ylikurssirahasto |  | 257,9 | 257,9
Käyvän arvon ja muut rahastot |  | 86,2 | 121,5
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 196,3 | 196,3
Muuntoerot |  | -101,6 | -46,1
Omat osakkeet |  | -6,8 | -10,3
Kertyneet voittovarat |  | 1 024,1 | 1 044,4
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | 5.2. | 1 678,0 | 1 785,4
Määräysvallattomien omistajien osuus | 6.2. | 18,1 | 18,1
Oma pääoma yhteensä |  | 1 696,1 | 1 803,5
PITKÄAIKAISET VELAT |  |  |
Korolliset velat | 5.3. | 642,5 | 547,1
Muut rahoitusvelat | 5.4. | 13,3 | 10,8
Laskennalliset verovelat | 4.4. | 67,8 | 73,1
Velat etuuspohjaisista järjestelyistä | 4.5. | 68,9 | 73,1
Varaukset | 4.6. | 45,7 | 37,9
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 838,1 | 742,0
LYHYTAIKAISET VELAT |  |  |
Korolliset velat | 5.3. | 105,9 | 263,6
Ostovelat ja muut velat | 4.3. | 463,0 | 517,8
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat |  | 9,4 | 24,2
Varaukset | 4.6. | 21,3 | 17,9
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 599,6 | 823,6
Velat yhteensä |  | 1 437,7 | 1 565,6
Myytävänä oleviksi luokitellut velat | 3.7. | — | 12,0
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 3 133,8 | 3 381,0

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 111

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konsernin rahavirtalaskelma

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
LIIKETOIMINNAN RAHAVIRTA |  |  |
Tilikauden tulos |  | 194,1 | 262,7
Oikaisut |  |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 2.4. | 211,7 | 187,4
Tuloverot | 2.6. | 55,8 | 73,6
Rahoituskulut, netto | 2.5. | 24,2 | 26,9
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | 6.2. | 0,2 | -0,3
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot ja -tappiot |  | -0,1 | 10,5
Muut oikaisut |  | 13,5 | 14,7
Rahavirta ennen nettokäyttöpääoman muutosta |  | 499,5 | 575,6
Nettokäyttöpääoman muutos |  |  |
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) |  | -11,9 | -25,2
Myyntisaamisten ja muiden saamisten lisäys (-) / vähennys (+) |  | 14,9 | 37,7
Ostovelkojen ja muiden velkojen lisäys (+) / vähennys (-) |  | -48,3 | 16,0
Nettokäyttöpääoman muutos |  | -45,2 | 28,5
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja |  | 454,3 | 604,0
Maksetut korot |  | -32,5 | -36,8
Saadut korot |  | 12,1 | 14,2
Muut rahoituserät, netto |  | 5,6 | -7,3
Maksetut välittömät verot |  | -61,3 | -89,6
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 378,2 | 484,6

Konsernin rahavirtalaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
INVESTOINTIEN RAHAVIRTA |  |  |
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat vähennettynä hankintahetken rahavaroilla |  | -144,6 | -3,2
Investoinnit osakkuus- ja yhteisyrityksiin |  | -3,5 | 0,0
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin |  | -196,7 | -167,3
Lainasaamisten vähennys (+) / lisäys (-) |  | 48,1 | -46,5
Tytäryritysten ja liiketoimintojen myynnit vähennettynä myyntihetken rahavaroilla |  | 0,0 | 143,9
Myyntitulot ja osingot muista osakkeista |  | 0,4 | 0,0
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitulot |  | 0,4 | 0,2
Investointien nettorahavirta |  | -295,8 | -72,8
RAHOITUKSEN RAHAVIRTA |  |  |
Pitkäaikaisten korollisten lainojen nostot (+) | 5.1. | 50,0 | 50,0
Pitkäaikaisten korollisten lainojen takaisinmaksut (-) | 5.1. | -130,2 | -200,0
Pitkäaikaisten korottomien lainojen nostot (+) |  | 4,3 | 0,0
Lyhytaikaisten korollisten lainojen nostot (+) | 5.1. | 5,0 | 4,5
Lyhytaikaisten korollisten lainojen takaisinmaksut (-) | 5.1. | -25,9 | -0,2
Vuokrasopimusvelkoihin perustuvat maksut |  | -32,4 | -31,7
Maksetut osingot emoyhtiön omistajille |  | -113,1 | -104,7
Maksetut osingot määräysvallattomille omistajille |  | -13,0 | -14,4
Omien osakkeiden hankinta |  | -96,3 | 0,0
Rahoituksen nettorahavirta |  | -351,5 | -296,6
Rahavarojen nettolisäys (+) / -vähennys (-) |  | -269,0 | 115,2
Rahavarat 31.12. |  | 242,3 | 519,2
Valuuttakurssivoitot (+) / -tappiot (-) rahavaroista |  | -7,9 | 1,4
Rahavarat 1.1. |  | 519,2 | 402,5
Rahavarojen nettolisäys (+) / -vähennys (-) |  | -269,0 | 115,2

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 112

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

| Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Milj. euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyvän arvon ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muunto- erot | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 | 221,8 | 257,9 | 121,5 | 196,3 | -46,1 | -10,3 | 1 044,4 | 1 785,4 | 18,1 | 1 803,5
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | 181,2 | 181,2 | 12,9 | 194,1
Muut osakkeet | — | — | -39,5 | — | — | — | — | -39,5 | — | -39,5
Muuntoerot | — | — | — | — | -55,5 | — | — | -55,5 | 0,2 | -55,3
Rahavirran suojaus | — | — | 3,8 | — | — | — | — | 3,8 | — | 3,8
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | — | — | — | — | — | — | 16,2 | 16,2 | — | 16,2
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | — | — | -35,7 | — | -55,5 | — | 16,2 | -75,0 | 0,2 | -74,8
Tilikauden laaja tulos | — | — | -35,7 | — | -55,5 | — | 197,5 | 106,2 | 13,0 | 119,3
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | — | — | — | — | — | — | -114,3 | -114,3 | -13,0 | -127,3
Omien osakkeiden siirto osakepalkkiojärjestelmään kuuluville | — | — | — | — | — | 3,4 | — | 3,4 | — | 3,4
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | — | — | — | — | — | 0,1 | — | 0,1 | — | 0,1
Omien osakkeiden hankinta | — | — | — | — | — | -96,3 | — | -96,3 | — | -96,3
Omien osakkeiden mitätöinti | — | — | — | — | — | 96,3 | -96,3 | 0,0 | — | 0,0
Osakeperusteinen palkitseminen | — | — | — | — | — | — | -6,8 | -6,8 | — | -6,8
Siirrot omassa pääomassa | — | — | 0,5 | — | — | — | -0,5 | 0,0 | — | 0,0
Muut erät | — | — | — | — | — | — | 0,2 | 0,2 | — | 0,2
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä | — | — | 0,5 | — | — | 3,5 | -217,7 | -213,7 | -13,0 | -226,7
Oma pääoma 31.12.2025 | 221,8 | 257,9 | 86,2 | 196,3 | -101,6 | -6,8 | 1 024,1 | 1 678,0 | 18,1 | 1 696,1

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 113

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

| Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Milj. euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyvän arvon ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muunto- erot | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 221,8 | 257,9 | 163,4 | 196,3 | -53,8 | -11,6 | 890,9 | 1 664,8 | 19,4 | 1 684,2
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | 249,4 | 249,4 | 13,2 | 262,7
Muut osakkeet | — | — | -27,9 | — | — | — | — | -27,9 | — | -27,9
Muuntoerot | — | — | — | — | 7,7 | — | — | 7,7 | — | 7,7
Rahavirran suojaus | — | — | -14,1 | — | — | — | — | -14,1 | — | -14,1
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | — | — | — | — | — | — | 10,7 | 10,7 | — | 10,7
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | — | — | -41,9 | — | 7,7 | — | 10,7 | -23,6 | — | -23,6
Tilikauden laaja tulos | — | — | -41,9 | — | 7,7 | — | 260,1 | 225,9 | 13,2 | 239,1
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | — | — | — | — | — | — | -104,7 | -104,7 | -14,4 | -119,1
Omien osakkeiden siirto osakepalkkiojärjestelmään kuuluville | — | — | — | — | — | 3,2 | — | 3,2 | — | 3,2
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | — | — | — | — | — | 0,1 | — | 0,1 | — | 0,1
Osana eläkesäätiö Neliapilan ylikatteen palautusta osakkeita siirtyi Kemira Oyj:lle | — | — | — | — | — | -1,9 | — | -1,9 | — | -1,9
Osakeperusteinen palkitseminen | — | — | — | — | — | — | -2,2 | -2,2 | — | -2,2
Muut erät | — | — | — | — | — | — | 0,2 | 0,2 | — | 0,2
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä | — | — | — | — | — | 1,4 | -106,7 | -105,3 | -14,4 | -119,7
Oma pääoma 31.12.2024 | 221,8 | 257,9 | 121,5 | 196,3 | -46,1 | -10,3 | 1 044,4 | 1 785,4 | 18,1 | 1 803,5

Laskelmaa konsernin oman pääoman muutoksista on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 114

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
1. Konsernitilinpäätöksen olennaiset laatimisperiaatteet
KONSERNIN PERUSTIEDOT
Kemira Oy j on suomalainen julkinen osakeyhtiö , jonka
kotipaikka on Helsinki ja sen rekisteröity osoite on
Energiakatu 4, 00180 Helsinki, Suomi . Kemira Oyj:n osakkeet
on listattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä. Emoyhtiö Kemira Oyj ja
sen tytäryhtiöt muodostavat yhdessä Kemira konsernin.
Luettelo tytäryhtiöistä esitetään liitetiedossa 6.2.
Kemira on globaali kemianyhtiö, joka palvelee asiakkaita
runsaasti vettä käyttävillä teollisuudenaloilla. Yhtiö tarjoaa
asiantuntemusta sovellusosaamisessa ja kemikaaleja, jotka
parantavat asiakkaiden prosessi- ja resurssitehokkuutta.
Kemiran kolme segmenttiä Water Solutions, Packing &
Hygiene Solutions ja Fiber Essentials keskittyvät
asiakkuuksiin vedenkäsittelyssä sekä sellu-, paperi-, kartonki-
ja pehmopaperiteollisuudessa .
Kemira Oyj:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan 11.2.2026
tämän konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen
osakeyhtiölain mukaan yhtiökokous päättää tilinpäätöksen
vahvistamisesta. Jäljennös konsernitilinpäätöksestä on
saatavissa internet-osoitteesta www.kemira.com tai
osoitteesta Energiakatu 4, 00180 Helsinki, Suomi.
Kemira julkaisee myös konsernitilinpäätöksen ja hallituksen
toimintakertomuksen European Single Electronic Format
(ESEF) -raportointivaatimusten mukaisena xHTML-
tiedostona, joka on saatavilla internet-osoitteesta
www.kemira.com.
TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERUSTA
Konserni on laatinut konsernitilinpäätöksensä Euroopan
unionissa hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) ja niitä koskevien (International Financial
Reporting Interpretations Committee, IFRIC) IFRIC-tulkintojen
mukaisesti. Konsernitilinpäätös on laadittu noudattaen
31.12.2025 voimassa olleita IFRS-standardeja ja IFRIC-
tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot sisältävät myös
IFRS-säännöksiä täydentävien Suomen kirjanpito- ja
yhteisölainsäädännön mukaiset vaatimukset.
Konsernitilinpäätös esitetään miljoonina euroina, ja se on
laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun
ottamatta käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta
kirjattavia muita osakkeita sisältäen listaamattomia PVO/TVO
-osakkeita, etuuspohjaisten järjestelyjen varoja ja velvoitteita,
käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettavia
rahoitusvaroja ja -velkoja sekä osakeperusteisia maksuja,
jotka arvostetaan käypään arvoon.
Konsernitilinpäätöksessä esitetyt yksittäiset luvut ovat
pyöristetty lähimpään tarkkaan lukuun. Siksi yksittäisten
lukujen summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta
konsernitilinpäätöksessä. Tunnusluvut on laskettu tarkkoja
arvoja käyttämällä.
VUONNA 2025 VOIMAAN TULLEET UUDET
IFRS-STANDARDIT, STANDARDIEN
MUUTOKSET JA IFRIC-TULKINNAT
Konserni on soveltanut seuraavia standardeja ja muutoksia
ensimmäistä kertaa 1.1.2025 alkavalla tilikaudella:
• Muutokset IAS 21:een Valuuttakurssien muutosten
vaikutukset: Vaihdettavuuden puute. Muutos antaa
ohjeistusta sellaisen tilanteen tunnistamiseen, jossa
valuuttaa ei voida pitää vapaasti vaihdettavana ja miten
sen tulee määritellä valuuttakurssi raportoinnissa
vaihdettavuuden puuttuessa ja antamaan asiasta
lisätietoa. Muutoksilla ei ollut merkittävää vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
UUDET IFRS-STANDARDIT, STANDARDIEN
MUUTOKSET JA IFRIC-TULKINNAT,
JOITA EI OLE VIELÄ OTETTU KÄYTTÖÖN
• Uusi IFRS 18 -standardi ´Presentation and Disclosure in
Financial Statements´ (sovellettava 1.1.2027, aikaisempi
soveltaminen on sallittua) korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen
esittäminen -standardin. IFRS 18 -standardin keskeiset
uudet käsitteet liittyvät: tuloslaskelman rakenne
määritellyillä välisummilla, johdon tunnuslukujen
esittämistä sekä tietojen yhdistelyyn ja erittelyyn
tilinpäätöksen päälaskelmissa ja liitetiedoissa. Konserni
arvio parhaillaan tunnistaakseen IFRS 18 muutosten
vaikutukset konsernitilinpäätöksen. Käyttöönottoprojekti
on vielä kesken ja sen vuoksi IFRS 18 -standardin
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 115

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

vaikutuksia ja kattavampia liitetietoja ei voida vielä antaa
vuoden 2025 konsernitilinpäätöksessä.
• Konsernin arvion mukaan muilla julkistetuilla standardeilla,
standardien muutoksilla tai tulkinnoilla ei odoteta olevan
merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
TYTÄRYRITYKSIEN YHDISTELYPERIAATTEET
JA MÄÄRÄYSVALLATTOMIEN OMISTAJIEN
OSUUDET
Konsernitilinpäätös sisältää emoyrityksen Kemira Oyj:n lisäksi
sen tytäryritykset. Tytäryrityksiä ovat kaikki sellaiset
yritykset, joissa konsernilla on määräysvalta (osuus
äänivallasta pääsääntöisesti yli 50 %). Konsernilla on
määräysvalta yrityksessä, jos se olemalla osallisena siinä
altistuu sen muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen
muuttuvaan tuottoon, ja se pystyy vaikuttamaan tähän
tuottoon käyttämällä yritystä koskevaa valtaansa.
Tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen
kokonaisuudessaan siitä päivästä lukien, jona konserni saa
niihin määräysvallan. Yhdistely lopetetaan, kun määräysvalta
lakkaa.
Kaikki konserniyritysten väliset liiketapahtumat eliminoidaan
konsernitilinpäätöstä laadittaessa. Keskinäinen
osakeomistus eliminoidaan hankintamenetelmää käyttäen.
Tytäryrityksen hankinnasta maksettava vastike määritetään
luovutettujen varojen, vastattaviksi otettujen velkojen ja
konsernin liikkeeseen laskemien oman pääoman ehtoisten
osuuksien käypänä arvona. Luovutettu vastike voi sisältää
ehdollisesta vastikejärjestelystä johtuvan omaisuuserän tai
velan käyvän arvon. Hankintaan liittyvät menot kirjataan
kuluiksi toteutuessaan. Ne yksilöitävissä olevat
liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat, vastattaviksi
otetut velat ja ehdolliset velat, jotka ovat yksilöitävissä,
arvostetaan hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin.
Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteesta
kirjataan hankintakohtaisesti joko käypään arvoon tai
määrään, joka vastaa määräysvallattomien omistajien
suhteellista osuutta hankinnan kohteen nettovarallisuudesta.
Määrä, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien
omistajien osuus hankinnan kohteessa ja hankintahetkellä
aiemmin omistetun osuuden käypä arvo yhteen laskettuina
ylittävät konsernin osuuden hankitun nettovarallisuuden
käyvästä arvosta, merkitään taseeseen liikearvoksi. Jos
vastikkeen, määräysvallattomien omistajien osuuden ja
aiemmin omistetun osuuden yhteismäärä on pienempi kuin
tytäryrityksen hankitun nettovarallisuuden käypä arvo, ja jos
kyseessä on edullinen hankinta, muutos kirjataan suoraan
tuloslaskelmaan.
Tilikauden tulos sekä muihin laajan tuloksen eriin kuuluvat
erät kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja
määräysvallattomille omistajille ja, nämä esitetään
tuloslaskelman ja laajan tuloslaskelman yhteydessä.
Määräysvallattomien omistajien osuus esitetään omassa
pääomassa erillään emoyrityksen omistajille kuuluvasta
omasta pääomasta. Laaja tulos kohdistetaan emoyrityksen
omistajille ja määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä
johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien
osuudesta tulisi negatiivinen, ellei määräysvallattomilla
omistajilla ole sitovaa velvollisuutta olla kattamatta tappioita
sijoituksensa ylittävältä osalta.
Jos emoyrityksen omistusosuus tytäryrityksessä vähenee,
mutta määräysvalta säilytetään, liiketoimia käsitellään omaa
pääomaa koskevina liiketoimina. Kun konsernin määräysvalta
tai huomattava vaikutusvalta lakkaa, mahdollinen jäljelle
jäävä osuus yrityksestä arvostetaan käypään arvoon, ja tästä
syntyvä erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
OSAKKUUS- JA YHTEISYRITYKSET
Konsernin osakkuusyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla
on huomattava vaikutusvalta (osuus äänivallasta
pääsääntöisesti 20–50 %), mutta ei määräysvaltaa. Konsernin
yhteisyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla on yhteinen
määräysvalta muiden osakkeenomistajien kanssa.
Osakkuus- ja yhteisyritykset on yhdistelty
konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmällä. Jos
konsernin osuus osakkuus- tai yhteisyrityksen tappioista
ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, ei kirjanpitoarvon ylittäviä
tappioita yhdistellä, ellei konserni ole sitoutunut osakkuus-
tai yhteisyrityksen velvoitteiden täyttämiseen. Konsernin
omistusosuuden mukainen osuus osakkuus- ja
yhteisyritysten tilikauden tuloksesta on laskettu konsernin
omistusosuuden mukaisesti ja on esitetty konsernin
tuloslaskelmassa liikevoittoon sisältyvänä omana eränä.
Konsernin osuus osakkuus- ja yhteisyritysten muihin laajan
tuloksen eriin kirjatuista muutoksista on kirjattu konsernin
muihin laajan tuloksen eriin.
VALUUTTAMÄÄRÄISTEN ERIEN
MUUNTAMINEN
Konsernitilinpäätös esitetään euroina, joka on konsernin
esittämisvaluutta sekä konsernin emoyhtiön toiminta- ja
esittämisvaluutta. Konserniyritysten tilinpäätöksiin sisältyvät
erät arvostetaan sen taloudellisen ympäristön valuutassa,
jossa kyseinen yritys pääasiallisesti toimii (toimintavaluutta).
Jos tytäryrityksen toimintavaluutta on muu kuin euro, niin sen
tuloslaskelmat on muunnettu euroiksi tilikauden
keskimääräisiä valuuttakursseja ja taseet tilinpäätöspäivän
valuuttakursseja käyttäen. Tilikauden tuloksen muuntaminen
eri kursseilla kuin taseessa aiheuttaa taseessa omaan
pääomaan kirjattavan muuntoeron, jonka muutos esitetään
muissa laajan tuloslaskelman erissä. Hankittujen ulkomaisten
yksikköjen varojen ja velkojen kirjanpitoarvoihin hankinnan
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 116

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

yhteydessä tehtävät käyvän arvon oikaisut ja liikearvo on
käsitelty ulkomaisten yksikköjen varoina ja velkoina ja
muunnettu euroiksi tilinpäätöspäivän kursseja käyttäen.
Joihinkin ulkomaisiin tytäryrityksiin annettujen lainojen
kurssierot on käsitelty muuntoeroina muissa laajan tuloksen
erissä lisäyksenä tai vähennyksenä. Kun määräysvalta
tytäryrityksessä menetetään, kertyneet muuntoerot
siirretään tuloslaskelmaan osaksi myyntivoittoa tai -tappiota.
Konserniyritykset muuntavat omassa kirjanpidossaan
päivittäiset valuuttamääräiset liiketapahtumat
toimintavaluutakseen tapahtumapäivän kursseja käyttäen.
Tilinpäätöksissä valuuttamääräiset saamiset ja velat
arvostetaan käyttäen tilinpäätöspäivän valuuttakursseja ja ei-
monetaariset erät käyttäen tapahtumapäivän kursseja.
Liiketoimintaan liittyvät kurssierot käsitellään myyntien ja
ostojen oikaisuina. Rahoitukseen ja konsernin
kokonaisposition suojaamiseen liittyvät kurssierot esitetään
rahoitustuotoissa ja -kuluissa.
ARVIONVARAISUUTTA SISÄLTÄVÄT
TILINPÄÄTÖKSEN ERÄT JA JOHDON
HARKINTAA EDELLYTTÄVÄT
LAADINTAPERIAATTEET
IFRS-standardien mukaista konsernitilinpäätöstä
laadittaessa johto joutuu tekemään tulevaisuutta koskevia
arvioita ja oletuksia, jotka harvoin vastaavat tosiasiallisia
tuloksia. Lisäksi johto joutuu käyttämään harkintaa
tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa.
Arvioita ja oletuksia arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat
aikaisempaan kokemukseen ja odotuksiin tulevaisuuden
tapahtumista, joilla voi olla taloudellista vaikutusta ja joiden
katsotaan olevan perusteltuja olosuhteet huomioon ottaen.
Seuraavassa taulukossa esitetään tilinpäätöksen erät, jotka
sisältävät merkittäviä kirjanpidollisia arvioita ja niihin liittyvät
liitetiedot, joissa esitetään erissä sovellettavat
laadintaperiaatteet ja erien herkkyysanalyyseja. Näihin
arvionvaraisuutta sisältäviin eriin liittyy riskiä varojen ja
velkojen kirjanpitoarvon muuttumisesta seuraavan tilikauden
aikana.

Tilinpäätökset erät | Tilinpäätöksen liitetieto
Liikearvo | 3.1. Liikearvo
PVO-konsernin osakkeiden käypä arvo | 3.5. Muut osakkeet
Laskennalliset verot ja epävarmat veropositiot | 2.6. Tuloverot ja 4.4. Laskennalliset verovelat ja - saamiset
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 4.5. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde- etuudet
Varaukset | 4.6. Varaukset

ILMASTOON LIITTYVIEN AIHEIDEN
VAIKUTUKSET TILINPÄÄTÖKSEEN
Vastuullisuus on olennainen osa Kemiran kannattavan kasvun
strategiaa. Vastuullisuus Kemirassa keskittyy neljään
aiheeseen: ihmiset, kiertotalous, vesi ja ilmasto & luonto.
Kemiran tavoitteena on olla hiilineutraali vuoteen 2045
mennessä.
Ilmastoon liittyvillä aiheilla on vaikutus useisiin alueisiin
Kemiran konsernitilinpäätöksessä. Kemiralla, kemianalan
yhtiönä energiaintensiivisellä toimialalla, on kaksi
tuulisähkönhankintasopimusta ja omistusta Pohjolan Voima
Oyj:ssä ja Teollisuuden Voima Oyj:ssä (Liite 3.5 Muut
osakkeet), jota tuottavat hiilineutraalia sähköä ydin- ja
vesivoimalaitoksissaan Suomessa. Hiilidioksidipäästöt ja
energiatehokkuus otetaan huomioon
käyttöomaisuusinvestointeja tehtäessä ja siten vaikuttavat
pitkäaikaisiin omaisuuseriin (Liite 3.3 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet) sekä tulevaisuuden
rahavirtaennusteiden määrittämiseen liikearvon
arvonalentumistestauksen yhteydessä (Liite 3.1 Liikearvo).
Lisäksi Kemiralla on vastuullisuustavoitteisiin sidottu
kokonaisuudessaan nostamaton 400 miljoonan euron
valmiusluotto (Liite 5.5 Rahoitusriskien hallinta). Kemiran
pitkän aikavälin palkitsemisohjelmat 2023–2025, 2024–2026
ja 2025–2027 sisältävät myös ilmastotavoitteisiin kiinnitettyjä
ansaintakriteereitä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 117

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2. Taloudellinen tulos
2.1 SEGMENTTITIEDOT
Kemiralla on kolme raportoitavaa segmenttiä, jotka ovat Water Solutions, Packaging &
Hygiene Solutions ja Fiber Essentials.
Water Solutions
Water Solutions tarjoaa laajan valikoiman innovatiivisia ratkaisuja, joilla voidaan tehostaa
vedenkäsittelyprosessin kaikkia vaiheita niin, että veden laatuun liittyvät tavoitteet
saavutetaan turvallisesti ja jatkuvasti tiukentuvia määräyksiä noudatetaan. Water Solutions
palvelee sekä kunnallisia että teollisuuden asiakkaita. Kemiran vedenkäsittelyn tuotevalikoima
koostuu pääasiassa saostuskemikaaleista ja polymeereistä, jotka ovat ratkaisevassa
asemassa mahdollistamassa asiakkaidemme tuotantolaitosten resurssitehokkaan toiminnan.
Packaging & Hygiene Solutions
Packaging & Hygiene Solutions keskittyy innovatiivisiin ja kestäviin kuitupohjaisiin ratkaisuihin,
jotka auttavat asiakkaitamme siirtymään kohti kiertotaloutta korvaamalla muovin kuidulla.
Kemira kehittää tiiviissä yhteistyössä asiakkaidensa kanssa jatkuvasti uusia ratkaisuja, jotka
täyttävät vaatimukset lujuuden, jäykkyyden, painon ja kokonaislaadun osalta.
Fiber Essentials
Fiber Essentials-liiketoimintayksiköllä on ainutlaatuista osaamista kemikaalien
soveltamisesta, minkä avulla se voi auttaa selluntuottajia innovoimaan sekä parantamaan
jatkuvasti toiminnan tehokuutta sekä lopputuotteiden suorituskykyä ja laatua. Fiber
Essentials kehittää ja kaupallistaa uusia tuotekonsepteja vastatakseen asiakkaiden tarpeisiin,
ja sillä on johtava tuote- ja palveluvalikoima sellun valkaisemiseen.
Muutoksia segmenttiraportoinnissa
Vuonna 2024 Kemiran liiketoiminta oli organisoitu kahteen raportoitavaan segmenttiin, jotka
olivat Pulp & Paper ja Industry & Water. 1.1.2025 alkaen Kemira muutti toimintamalliaan ja
segmenttiraportointiaan. Muutosten seurauksena Kemiran uudessa toimintamallissa on
kolme raportoitavaa segmenttiä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber
Essentials. Ensimmäinen uuden toimintamallin mukainen taloudellinen raportointi oli vuoden
2025 ensimmäisen neljänneksen osavuosikatsaus. Vertailutiedot on oikaistu vastaamaan
uutta toimintamallia ja uusia raportoitavia segmenttejä.
VAIHTOEHTOISET TUNNUSLUVUT
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole
määritelty IFRS-standardissa. Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon
seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen käyttökate,
operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan
hyödyllistä ja vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta
tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-
tunnusluvuista, ja niitä tulee lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa.
Tunnuslukujen laskentakaavat on esitetty kohdassa Tunnuslukujen laskentakaavat.
TULOSLASKELMAN ERÄT

2025, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Liikevaihto ¹⁾ | 1 221,5 | 970,2 | 561,9 | 2 753,5
Käyttökate ²⁾ | 243,8 | 98,7 | 143,3 | 485,8
Poistot ja arvonalentumiset | -90,7 | -59,9 | -61,2 | -211,7
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 0,0 | -0,2 | 0,0 | -0,2
Liikevoitto ²⁾ | 153,1 | 38,9 | 82,1 | 274,1
Rahoituskulut, netto |  |  |  | -24,2
Voitto ennen veroja |  |  |  | 249,9
Tuloverot |  |  |  | -55,8
Tilikauden tulos |  |  |  | 194,1

1) Liikevaihto muodostuu pääosin tuotteiden myynnistä ulkopuolisille asiakkaille, eikä segmenttien välillä ole sisäistä
liikevaihtoa.
2) Sisältää vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 118

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT KÄYTTÖKATTEESSA JA
LIIKEVOITOSSA

2025, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Operatiivinen käyttökate | 262,9 | 115,9 | 145,7 | 524,6
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat |  |  |  | -28,0
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa |  |  |  | -9,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti |  |  |  | -2,5
Muut erät |  |  |  | 1,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -19,1 | -17,2 | -2,4 | -38,7
Käyttökate | 243,8 | 98,7 | 143,3 | 485,8
Operatiivinen liikevoitto | 183,9 | 56,0 | 84,5 | 324,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -19,1 | -17,2 | -2,4 | -38,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | -11,7 | 0,1 | 0,0 | -11,6
Liikevoitto | 153,1 | 38,9 | 82,1 | 274,1

Neljännesvuositiedot vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-
lukuihin.
TASEEN ERÄT

2025, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Segmentin varat | 1 030,4 | 650,3 | 803,4 | 2 484,1
Täsmäytys raportoituihin varoihin konsernin taseessa: |  |  |  |
Muut osakkeet |  |  |  | 221,1
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  | 30,6
Muut pitkäaikaiset varat |  |  |  | 6,1
Saamiset etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä |  |  |  | 123,6
Muut varat |  |  |  | 26,1
Rahavarat |  |  |  | 242,3
Myytävänä oleviksi luokitellut varat |  |  |  | —
Varat yhteensä |  |  |  | 3 133,8
Segmentin velat | 176,2 | 147,1 | 94,3 | 417,6
Täsmäytys raportoituihin velkoihin konsernin taseessa: |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat |  |  |  | 642,5
Lyhytaikaiset korolliset velat |  |  |  | 105,9
Muut velat |  |  |  | 271,8
Myytävänä oleviksi luokitellut velat |  |  |  | —
Velat yhteensä |  |  |  | 1 437,7

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 119

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

MUUT ERÄT

2025, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Sidottu pääoma segmenteittäin (31.12.) | 854,2 | 503,3 | 709,1 | 2 066,5
Sidottu pääoma segmenteittäin ²⁾ | 735,0 | 517,1 | 719,5 | 1 972,0
Operatiivinen ROCE, % | 25,0 | 10,8 | 11,8 | 16,5
Investoinnit | 241,6 | 40,7 | 62,4 | 344,8
Rahavirta investointien jälkeen ³⁾ | 30,0 | 6,8 | 107,8 | 82,5

2) 12 kuukauden liukuva keskiarvo
3) Rahoituseriin ja veroihin liittyviä rahavirtoja ei ole kohdistettu segmenteille.
TULOSLASKELMAN ERÄT

2024, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Liikevaihto ¹⁾ | 1 301,4 | 1 058,5 | 588,2 | 2 948,1
Käyttökate ²⁾ | 268,2 | 124,1 | 158,4 | 550,7
Poistot ja arvonalentumiset ²⁾ | -67,4 | -60,9 | -59,1 | -187,4
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 0,0 | 0,3 | 0,0 | 0,3
Liikevoitto ²⁾ | 200,8 | 63,1 | 99,3 | 363,2
Rahoituskulut, netto |  |  |  | -26,9
Voitto ennen veroja |  |  |  | 336,3
Tuloverot |  |  |  | -73,6
Tilikauden tulos |  |  |  | 262,7

1) Liikevaihto muodostuu pääosin tuotteiden myynnistä ulkopuolisille asiakkaille, eikä segmenttien välillä ole sisäistä
liikevaihtoa.
2) Sisältää vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT KÄYTTÖKATTEESSA JA
LIIKEVOITOSSA

2024, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden ³⁾ | 279,1 | 136,3 | 166,7 | 582,1
O&G-myynti huomioiden | 3,3 | — | — | 3,3
Operatiivinen käyttökate | 282,3 | 136,3 | 166,7 | 585,4
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat |  |  |  | -12,5
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa |  |  |  | -0,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti |  |  |  | -21,8
Muut erät |  |  |  | -0,2
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -14,1 | -12,3 | -8,4 | -34,8
Käyttökate | 268,2 | 124,1 | 158,4 | 550,7
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden ³⁾ | 211,7 | 76,1 | 107,7 | 395,5
O&G-myynti huomioiden | 3,2 | — | — | 3,2
Operatiivinen liikevoitto | 214,9 | 76,1 | 107,7 | 398,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -14,1 | -12,3 | -8,4 | -34,8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | 0,0 | -0,7 | 0,0 | -0,7
Liikevoitto | 200,8 | 63,1 | 99,3 | 363,2

3) Vertailuvuoden 2024 luvut on oikaistu, koska Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnillä oikaistut luvut kuvaavat Kemiran Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber
Essentials segmenttien liiketoimintaa myynnin jälkeen. Kemiran johto seuraa Oil & Gas -liiketoiminnan myynnillä
oikaistuja lukuja.
Neljännesvuositiedot vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-
lukuihin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 120

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

TASEEN ERÄT

2024, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Segmentin varat | 834,2 | 733,0 | 790,0 | 2 357,2
Täsmäytys raportoituihin varoihin konsernin taseessa: |  |  |  |
Muut osakkeet |  |  |  | 270,5
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  | 31,5
Muut pitkäaikaiset varat |  |  |  | 6,4
Saamiset etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä |  |  |  | 115,7
Muut varat |  |  |  | 80,4
Rahavarat |  |  |  | 519,2
Myytävänä oleviksi luokitellut varat |  |  |  | 9,9
Varat yhteensä |  |  |  | 3 381,0
Segmentin velat | 196,4 | 208,0 | 68,9 | 473,3
Täsmäytys raportoituihin velkoihin konsernin taseessa: |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat |  |  |  | 547,1
Lyhytaikaiset korolliset velat |  |  |  | 263,6
Muut velat |  |  |  | 281,6
Myytävänä oleviksi luokitellut velat |  |  |  | 12,0
Velat yhteensä |  |  |  | 1 577,5

MUUT ERÄT

2024, milj. euroa | Water Solutions | Packaging & Hygiene Solutions | Fiber Essentials | Konserni
Sidottu pääoma segmenteittäin (31.12.) | 637,8 | 525,0 | 721,1 | 1 883,9
Sidottu pääoma segmenteittäin ¹⁾ | 633,5 | 556,9 | 729,8 | 1 920,2
Operatiivinen ROCE, % | 33,9 | 13,7 | 14,8 | 20,8
Investoinnit | 71,3 | 40,1 | 59,1 | 170,5
Rahavirta investointien jälkeen ²⁾ | 328,9 | 99,0 | 103,3 | 411,8

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo
2) Rahoituseriin ja veroihin liittyviä rahavirtoja ei ole kohdistettu segmenteille.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 121

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

MAANTIETEELLISIÄ ALUEITA KOSKEVAT TIEDOT:
LIIKEVAIHTO ASIAKKAAN MAANTIETEELLISEN SIJAINNIN MUKAAN

Milj. euroa | 2025 | 2024
Suomi, kotipaikkavaltio | 345,4 | 368,6
Muu Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | 1 147,7 | 1 174,6
Americas-alue | 1 013,1 | 1 113,0
APAC-alue | 247,4 | 291,8
Yhteensä | 2 753,5 | 2 948,1

PITKÄAIKAISET VARAT MAANTIETEELLISEN SIJAINNIN MUKAAN

Milj. euroa | 2025 | 2024
Suomi, kotipaikkavaltio | 781,0 | 772,1
Muu Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | 490,0 | 460,4
Americas-alue | 615,0 | 526,2
APAC-alue | 126,0 | 154,4
Yhteensä | 2 011,8 | 1 913,2

Tiedot merkittävistä asiakkaista
Konsernilla on useita merkittäviä asiakkaita. Yhdeltäkään yksittäiseltä ulkopuoliselta
asiakkaalta ei ole kertynyt vähintään 10 % konsernin liikevaihdosta vuosina 2025 tai 2024.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Segmenttiraportointi
Segmenttitiedot esitetään perustuen konsernin sisäiseen organisaatioon ja
raportointirakenteeseen. Kemiran johto arvioi segmenttien taloudellista suoriutumista
perustuen operatiiviseen käyttökatteeseen ja operatiiviseen liikevoittoon sekä muihin
tunnuslukuihin. Segmenttien varat ja velat käsittävät ne varat ja velat, jotka ovat suoraan tai
perustellusti kohdistettavissa segmenteille. Segmenttien varoihin on laskettu aineelliset ja
aineettomat hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät, osuudet osakkuusyrityksissä, vaihto-
omaisuus ja tietyt lyhytaikaiset korottomat saamiset. Segmenttien velkoihin sisältyvät tietyt
l yhytaikaiset korottomat velat. Maantieteellisesti Kemiran toiminta on jaettu kolmeen
alueeseen: Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka (EMEA), Amerikka (Americas) ja Aasia ja
Tyynenmeren alue (APAC).
Myynnin tulouttaminen
IFRS 15 -standardi sisältää yhden kattavan tuloutusmallin asiakassopimusten perusteella
saatavien myyntituottojen kirjaamiseen. Pääperiaatteena on, että myyntituotot kirjataan
siten, että ne kuvaavat luvattujen tavaroiden tai palveluiden luovuttamista asiakkaalle
sellaiseen rahamäärään, joka kuvastaa vastiketta johon konserni odottaa olevansa
oikeutettu kyseisiä tavaroita tai palveluita vastaan. Konserni kirjaa myyntituoton silloin kun
(tai sitä mukaa kuin) suoritevelvoite täytetään, toisin sanoen silloin kun asiakas saa
määräysvallan suoritevelvoitteen perusteena olevaan tavaraan tai palveluun.
Konsernin liikevaihto muodostuu pääosin sopimustyypeistä, jotka sisältävät
kemianteollisuuden tuotteiden myyntiä sekä palveluita ja laitteita, jotka liittyvät näiden
kemianteollisuuden tuotteiden myyntiin. Vuosina 2025 ja 2024 palvelut eivät ole
muodostaneet merkittävää osuutta konsernin liikevaihdosta.
Myyntituottojen tuloutus tapahtuu hetkellä, jolloin tuotteiden määräysvalta siirtyy
asiakkaalle. Yleensä konsernin myyntisopimuksissa määräysvalta siirtyy asiakkaalle
perustuen toimituslausekkeisiin, ja myyntitulojen kirjaaminen tapahtuu yhtenä ajankohtana.
Konserni tarjoaa asiakkailleen kemikaalien toimitus- ja käsittelypalveluja tuotteiden myynnin
yhteydessä. Tuotteiden toimitus- ja käsittelypalvelut tuloutetaan yhdessä tuotteiden
myynnin kanssa, eikä niitä käsitellä erillisinä suoritevelvoitteina. Kemira kirjaa samalle
raportointikaudelle tuotteiden myynnin ja toimitus- ja käsittelypalvelut.
Asiakkaille annettavat alennukset eivät ole merkittävä myyntihinnan osatekijä Kemiran
myyntisopimuksissa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 122

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.2 LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT JA KULUT
LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot | 0,2 | 0,1
Vuokratuotot | 0,4 | 0,6
Palvelut | 0,8 | 1,0
Muut liiketoiminnan tuotot ¹⁾ | 3,1 | 0,4
Yhteensä | 4,5 | 2,1

1) Vuonna 2025 muut liiketoiminnan tuotot koostuvat pääosin vakuutuskorvauksista liittyen onnettomuuteen Europoortin
tuotantolaitoksella Alankomaissa.
LIIKETOIMINNAN KULUT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Aineet ja tarvikkeet ²⁾ | 1 314,1 | 1 422,9
Henkilöstökulut | 410,6 | 431,9
Ulkopuoliset palvelut ja muut kulut ³⁾ ⁴⁾ | 350,3 | 340,9
Rahdit ja toimituskulut | 196,9 | 204,1
Yhteensä | 2 272,0 | 2 399,8

2) Vuonna 2025 aineisiin ja tarvikkeisiin sisältyi useissa Euroopan maissa energiaintensiiviselle teollisuudelle
kohdistettuja julkisia avustuksia 8,8 miljoonaa euroa (4,7).
3) Sisältää tarvikekuluja, matkustuskuluja, vuokria, toimitiloihin liittyviä kuluja, vakuutuksia, konsultointia ja muita
operatiiviseen toimintaan liittyviä kuluja.
4) Vuonna 2025 muihin liiketoiminnan kuluihin sisältyi tutkimus- ja kehittämismenoja 35,3 miljoonaa euroa (33,7) mukaan
lukien saadut julkiset avustukset. Tutkimus- ja kehitystoimintaa varten saadut julkiset avustukset olivat 0,3 miljoonaa
euroa (0,4). Nämä vähentävät tutkimus- ja kehittäm ismenoja.
HENKILÖSTÖKULUT

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Palkat ja palkkiot |  |  |
Palkat ⁵⁾ |  | 312,2 | 322,5
Osakeperusteiset maksut | 2.3. | 6,8 | 12,5
Yhteensä |  | 319,0 | 335,0
Henkilösivukulut |  |  |
Kulut etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä ja työsuhde-etuuksista | 4.5. | 1,9 | 1,7
Eläkekulut maksupohjaisista järjestelyistä |  | 33,1 | 34,3
Muut henkilösivukulut |  | 56,7 | 60,9
Yhteensä |  | 91,7 | 96,9
Henkilöstökulut yhteensä |  | 410,6 | 431,9

5) Sisältää Kemira Oyj:n toimitusjohtajan ja hallituksen jäsenten palkat ja palkkiot.
Kemira Oyj:n toimitusjohtajan ja hallituksen jäsenten palkat ja palkkiot esitetään liitetiedossa
6.1. Lähipiiri.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 123

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

HENKILÖSTÖMÄÄRÄ

| 2025 | 2024
Henkilöstö keskimäärin maantieteellisen sijainnin mukaan |  |
EMEA-alue | 2 585 | 2 542
Americas-alue | 1 306 | 1 271
APAC-alue | 919 | 933
Yhteensä | 4 810 | 4 746
Henkilöstö Suomessa keskimäärin | 831 | 818
Henkilöstö Suomen ulkopuolella keskimäärin | 3 979 | 3 928
Yhteensä | 4 810 | 4 746
Henkilöstö 31.12. ¹⁾ | 4 911 | 4 698

1) Vuonna 2025 henkilöstömäärän kasvu koostuu pääosin Water Engineering Inc. -yhtiön hankinnasta Yhdysvalloissa.
Liitetiedossa 3.6. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja hankinnoista.
TILINTARKASTAJAN PALKKIOT JA PALVELUT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Tilintarkastuspalkkiot | 1,7 | 1,7
Kestävyysraportoinnin varmennuspalkkiot | 0,1 | 0,1
Palkkiot veropalveluista | 0,1 | 0,1
Palkkiot muista palveluista | 0,1 | 0,1
Yhteensä | 2,0 | 2,0

Ernst & Young Oy toimii Kemira-konsernin tilintarkastajana.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Julkiset avustukset
Investointeihin saadut julkiset avustukset on kirjattu aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvojen vähennykseksi. Avustukset tuloutuvat
pienempien poistojen muodossa hyödykkeen taloudellisena käyttöaikana.
Tutkimustoimintaan saadut avustukset kirjataan kulujen vähennykseksi. Tietyt muut
avustukset kirjataan joko kulujen vähennykseksi tai muihin liiketoiminnan tuottoihin.
Tutkimus- ja kehitysmenot
Tutkimus- ja kehittämismenot kirjataan kuluiksi tuloslaskelmaan toteutuessaan.
Kehittämismenot aktivoidaan aineettomaksi hyödykkeeksi, kun pystytään osoittamaan,
miten kehityshanke tulee kerryttämään todennäköistä taloudellista hyötyä ja
kehittämisvaiheessa aiheutuvat menot ovat luotettavasti mitattavissa. Aktivoidut
kehittämismenot sisältävät ne materiaali-, työ- ja testausmenot sekä mahdolliset aktivoidut
vieraan pääoman menot, jotka johtuvat välittömästi hyödykkeen saattamisesta valmiiksi sille
aiottuun käyttötarkoitukseen. Muut kehittämismenot, jotka eivät täytä näitä kriteereitä,
kirjataan kuluksi toteutuessaan. Aiemmin kuluiksi kirjattuja kehittämismenoja ei aktivoida
myöhemmillä kausilla.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 124

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.3 OSAKEPERUSTEISET MAKSUT
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2019–2023
Joulukuussa 2018 Kemira Oyj:n hallitus päätti vuosien 2019–2023 pitkän aikavälin
kannustinjärjestelmän perustamisesta. Kemiran avainhenkilöille suunnattu pitkän aikavälin
osakepohjaiset kannustinjärjestelmät sisältävät kaksi vuoden mittaista ajanjaksoa: vuodet
2019 ja 2020, sekä kolme kolmen vuoden mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2019–2021, 2020–
2022 ja 2021–2023. Hallitus on päättänyt näiden kannustinjärjestelmien ansaintakriteerit ja
kullekin kriteerille asetettavat tavoitteet kunkin ansaintajakson alussa.
Palkkio ansaintajaksoilta maksetaan osittain Kemira Oyj:n osakkeina ja osittain rahana.
Rahaosuudella pyritään kattamaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja
veronluonteisia maksuja. Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion
maksamista, palkkiota ei pääsääntöisesti makseta. Palkkiona maksettuja osakkeita ei saa
luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy kahden vuoden kuluttua ansaintajakson
päättymisestä. Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy sitouttamisjakson aikana,
osallistujan on pääsääntöisesti palautettava palkkiona annetut osakkeet vastikkeetta.
Sitouttamisjaksoa sovelletaan ainoastaan vuoden ansaintajaksoon.
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2022–2026
Joulukuussa 2021 Kemiran Oyj:n hallitus päätti perustaa ryhmälle Kemiran avainhenkilöitä
suunnatun pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän. Pitkän aikavälin
osakepohjainen kannustinjärjestelmä sisältää kaiken kaikkiaan kolme kolmen vuoden
mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2022–2024, 2023–2025 ja 2024–2026. Hallitus päättää
kunkin ansaintajakson alussa kyseisen ansaintajakson osakepalkkion kriteerit ja
vaatimustasot kullekin kriteerille, kunkin ansaintajakson osallistujat, sekä osakeallokaatiot.
Mahdollinen palkkio maksetaan osittain Kemira Oyj:n osakkeina ja osittain rahana.
Rahaosuudella katetaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja veronluonteisia maksuja.
Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion maksamista, palkkiota ei
pääsääntöisesti makseta.
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2025–2029
Joulukuussa 2024 Kemiran Oyj:n hallitus päätti perustaa ryhmälle Kemiran avainhenkilöitä
suunnatun pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän. Järjestelmän
tarkoituksena on yhdistää osakkeenomistajien ja ohjelmaan osallistuvien henkilöiden
tavoitteet Kemiran arvon nostamiseksi sekä sitouttaa osallistujat Kemiraan ja tarjota heille
kilpailukykyinen palkkiojärjestelmä. Pitkän aikavälin osakepohjainen kannustinohjelma
sisältää kaiken kaikkiaan kolme kolmen vuoden mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2025–2027,
2026–2028 ja 2027–2029.
Hallitus päättää kunkin ansaintajakson alussa kyseisen ansaintajakson osakepalkkion kriteerit
ja vaatimustasot kullekin kriteerille sekä kunkin ansaintajakson osallistujat, sekä
osakeallokaatiot.
Mahdollinen palkkio maksetaan osittain Kemiran osakkeina ja osittain rahana. Rahaosuudella
katetaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja veronluonteisia maksuja. Mikäli
osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion maksamista, palkkiota ei
pääsääntöisesti makseta.
Rajoitettu osakepalkkio-ohjelma
Joulukuussa 2023 Kemira Oyj:n hallitus päätti rajoitetun osakepalkkio-ohjelman
perustamisesta. Rajoitettua osakepalkkio-ohjelmaa voidaan käyttää
sitouttamistarkoituksessa erityisesti rekrytointitilanteissa. Ohjelman ehdot mahdollistavat
ohjelman käytön erityisharkinnalla myös sitouttamistilanteissa.
Rajoitettu osakepalkkio-ohjelma on jatkuva. Hallitus hyväksyy kullekin kalenterivuodelle
vuosittaisen osakekiintiön, joka voidaan myöntää kunkin vuoden aikana rajoitetun
osakepalkkio-ohjelman mukaisesti. Vuosittaisella kiintiöllä viitataan osakkeiden
nettomäärään, minkä lisäksi maksetaan verojen kattamiseen tarvittava rahaosuus. Vuoden
aikana tarjottavien osakkeiden kokonaismäärä ei voi ylittää hallituksen hyväksymää kiintiötä.
Ohjelma tarjoaa osallistujille mahdollisuuden saada ennalta määrätty määrä yhtiön osakkeita
tietyn sitouttamisajan jälkeen, joka voi vaihdella kahdestatoista (12) neljäänkymmeneen (40)
kuukauteen hallituksen päätöksellä. Rajoitettuun osakepalkkio-ohjelmaan ei sovelleta
ansaintakriteerejä ja osakepalkkion toimittaminen on ehdollinen työsuhteen jatkumiselle.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 125

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Rajoitetun osakepalkkio-ohjelman perusteella luovutettavien osakkeiden enimmäismäärä
vuonna 2024 on 70 000 Kemiran osaketta. Lisäksi mukana on rahaosuus, joka on tarkoitettu
kattamaan palkkiosta aiheutuvat verot ja veronluonteiset kulut. Vuonna 2024 ohjelman piiriin
ei kuulunut henkilöitä. Rajoitetun osakepalkkio-ohjelman perusteella luovutettavien
osakkeiden kiintiön enimmäismäärä vuonna 2025 on 96 090 Kemiran osaketta (tarkoittaen
bruttoansaintaa ennen soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä). Vuonna 2025 rajoitetun
osakepalkkio-ohjelman piiriin kuuluu 3 henkilöä.
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä 2026–2028
Pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän ansaintajakso 2026–2028 on
suunnattu noin 90 avainhenkilölle. Mikäli ansaintajaksolle asetetut suoritustavoitteet
saavutetaan kokonaisuudessaan, ohjelman perusteella maksettavien osakepalkkioiden
kokonaismäärä on yhteensä noin 1 034 902 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa ennen
soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä).

Osakepalkkiojärjestelmä | 2021–2023 | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026 | 2025–2027 ³⁾
Ansaintajakso (kalenterivuosi) | 2021–2023 | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026 | 2025–2027
Osakkeiden antamisvuosi | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 12,57 | 13,32 | 14,58 | 16,87 | 19,20
Järjestelyissä luovutettujen osakkeiden määrä | 468 437 | 451 000 | — | — | —
Arvioitu luovutettavien osakkeiden määrä, 31.12.2025 | — | — | 315 017 | 320 547 | 77 623
Osallistujien lukumäärä, 31.12.2025 | — | — | 74 | 84 | 75
Ansaintakriteerit | ¹⁾ | ¹⁾ | ²⁾ | ²⁾ | ²⁾

1) Tuottoarvo (Intrinsic arvo) ja orgaaninen kasvu-%. Tuottoarvo (Intrinsic arvo) määritellään seuraavasti: operatiivinen
käyttökate * 8 - nettovelka.
2) ROCE-%, keskimääräinen orgaaninen liikevaihdon kasvuprosentti, Kemiran hiilidioksidipäästövähennys luokissa 1 & 2,
uusituvien tuotteiden liikevaihdon kasvu.
3) Bruttopohjainen osakepohjainen kannustinjärjestelmä.
Hallitus suosittaa, että konsernin johtoryhmän jäsenet omistavat Kemiran osakkeita
bruttovuosipalkkansa arvosta niin kauan kuin johtoryhmän jäsenyys jatkuu. Hallitus suosittaa,
että johtoryhmän jäsenet omistavat vähintään 50 prosenttia tästä ohjelmasta saamastaan
osakemäärästä myös mahdollisen palkkion maksun jälkeen, kunnes osallistujan osakeomistus
vastaa yhteensä hänen bruttovuosipalkkansa arvoa.
OSAKEPOHJAISTEN KANNUSTINJÄRJESTELMIEN VAIKUTUS
LIIKEVOITTOON

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Tilikauden kulu osakkeina maksettavasta |  | 3,0 | 5,5
Tilikauden kulu rahana maksettavasta |  | 3,8 | 7,0
Yhteensä | 2.2. | 6,8 | 12,5

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osakeperusteiset maksut
Konsernilla on omana pääomana maksettavaksi luokiteltuja osakeperusteisia
palkitsemisjärjestelyjä, joiden perusteella henkilöt suorittavat työtä osakeperusteisia
palkkioita vastaan. Mahdollinen palkkio tästä työstä annetaan henkilölle osittain osakkeina ja
osittain käteisvarana. Konsernin osakepalkkiojärjestelyyn kuuluu henkilöitä useista eri
maista, joissa konserni on velvollinen paikallisten verolakien tai sääntelyn mukaan
maksamaan käteisvarana henkilön puolesta osakepalkkiosta aiheutuvan verovelan
veroviranomaisille. Konsernin osakepalkkiojärjestelyt on luokiteltu kokonaisuudessaan
omana pääomana maksettavaksi liiketoimeksi.
Osakepalkkiojärjestelyn perusteella myönnettävät palkkiot kirjataan henkilöstökuluksi
tuloslaskelmaan ja omaan pääomaan. Kuluksi kirjattava määrä jaksotetaan tasaerinä
oikeuden syntymisajanjaksolle, jonka kuluessa syntymisehtojen mukaisen oikeuden
palkkioihin on määrä täyttyä.
Osakepalkkioille on myöntämishetkellä määritelty käypä arvo ja siitä on vähennetty arvioidut
odotettavissa olevat osingot, jotka jäävät saamatta oikeuden syntymisjakson kuluessa.
Palkkioiden käypä arvo perustuu konsernin arvioon osakkeiden lukumäärästä, joihin
odotetaan syntyvän oikeus syntymisjakson päättyessä. Arvio osakkeiden lukumäärästä
tarkistetaan jokaisena tilinpäätöspäivänä. Arvioihin tehtävien tarkistusten mahdollinen
vaikutus merkitään henkilöstökuluksi tuloslaskelmaan ja omaan pääomaan tehdään vastaava
käyvän arvon oikaisu.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 126

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.4 POISTOT JA ARVONALENTUMISET

Milj. euroa | 2025 | 2024
Poistot aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä |  |
Muut aineettomat hyödykkeet ¹⁾ | 22,9 | 17,8
Rakennukset ja rakennelmat | 25,2 | 23,9
Koneet ja kalusto | 110,6 | 105,0
Muut aineelliset hyödykkeet | 7,2 | 6,8
Yhteensä | 165,8 | 153,5
Poistot käyttöoikeusomaisuuseristä |  |
Maa-alueet | 1,7 | 1,9
Rakennukset ja rakennelmat | 9,6 | 9,1
Koneet ja kalusto | 22,6 | 21,8
Muut aineelliset hyödykkeet | 0,5 | 0,5
Yhteensä | 34,5 | 33,3
Arvonalentumiset aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä ²⁾ |  |
Liikearvo | 0,0 | 0,0
Rakennukset ja rakennelmat | 0,5 | 0,0
Koneet ja kalusto | 4,7 | 0,0
Muut aineelliset hyödykkeet | 0,0 | 0,7
Yhteensä | 5,2 | 0,7
Arvonalentumiset käyttöoikeusomaisuuseristä ²⁾ |  |
Maa-alueet | 6,2 | 0,0
Koneet ja kalusto | 0,1 | 0,0
Yhteensä | 6,3 | 0,0
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä | 211,7 | 187,4

1) Liiketoimintojen hankinnoista syntyneitä aineettomien hyödykkeiden poistoja on tilikaudella 2025 kirjattu 9,2 miljoonaa
euroa (5,8 ).
2) Vuonna 2025 arvonalentuminen liittyy Teesportin tuotantolaitoksen sulkemiseen Isossa-Britanniassa. Vuonna 2024
arvonalentuminen liittyy tuotantolaitoksen sulkemiseen Vancouverissa, Kanadassa.
Liikearvon arvonalentumistestaus on esitetty liitetiedossa 3.1. Liikearvo.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Poistot
Poistot on laskettu tasapoistoina kohteiden arvioidun taloudellisen vaikutusajan mukaan.
Maa-alueista ei tehdä poistoja. Tavallisimmat konsernin laskentaperiaatteiden mukaiset
poistoajat on esitetty seuraavassa taulukossa.

Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden poistoajat vuosissa
Rakennukset ja rakennelmat | 20–40
Koneet ja kalusto | 3–15
Kehittämismenot | enintään 8
Asiakassuhteet | 5–7
Teknologia | 5–10
Kilpailukieltosopimukset | 3–5
Muut aineettomat hyödykkeet | 5–10
Käyttöoikeusomaisuuserät | vuokra-ajan kuluessa

Poistojen tekeminen aloitetaan, kun omaisuuserä on valmis käytettäväksi ja poistot
lopetetaan ajankohtana, jolloin omaisuuserä luokitellaan IFRS 5:n mukaisesti myytävänä
olevaksi omaisuuseräksi tai sisältyy myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien
ryhmään.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 127

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.5 RAHOITUSTUOTOT JA -KULUT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Rahoitustuotot |  |
Osinkotuotot | 0,4 | 0,0
Korkotuotot |  |
Korkotuotot lainoista ja saamisista | 12,9 | 15,9
Korkotuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista rahoitusvaroista | 1,8 | 2,3
Muut rahoitustuotot | 0,0 | 0,0
Yhteensä | 15,1 | 18,2
Rahoituskulut |  |
Korkokulut |  |
Korkokulut muista veloista | -23,6 | -28,8
Korkokulut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista rahoitusveloista | -1,7 | -1,8
Korkokulut vuokrasopimusveloista | -8,7 | -7,8
Muut rahoituskulut ¹⁾ | -2,8 | -4,6
Yhteensä | -36,8 | -43,0
Kurssierot |  |
Kurssierot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista varoista ja veloista | 5,0 | -2,0
Kurssierot suojattavista kohteista | -7,5 | -0,1
Yhteensä | -2,5 | -2,1
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -24,2 | -26,9
Nettorahoituskulut liikevaihdosta, % | 0,9 | 0,9
Nettokorot liikevaihdosta, % | 0,7 | 0,7

Milj. euroa | 2025 | 2024
Suojauslaskennan piirissä olevista rahoitusinstrumenteista aiheutuneet muutokset laajassa tuloslaskelmassa |  |
Rahavirran suojaus: laajaan tuloslaskelmaan merkitty määrä ²⁾ | 3,8 | -14,1
Yhteensä | 3,8 | -14,1
Kurssierot |  |
Realisoituneet | -1,2 | 0,2
Realisoitumattomat | -1,3 | -2,3
Yhteensä | -2,5 | -2,1

1) Sisältää lainojen järjestelypalkkioita 1,1 miljoonaa euroa vuonna 2025 (1,4).
2) Muodostuu pääosin suojauslaskennan piirissä olevien johdannaisten käyvän arvon muutoksista.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 128

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.6 TULOVEROT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verot | -43,6 | -70,5
Edellisten tilikausien verot | 1,1 | -3,0
Laskennallisten verojen muutos | -13,3 | 0,0
Yhteensä | -55,8 | -73,6

TULOSLASKELMAN VEROKULUN JA KONSERNIN KOTIMAAN
VEROKANNALLA LASKETTUJEN VEROJEN VÄLINEN TÄSMÄYTYS

Milj. euroa | 2025 | 2024
Voitto ennen veroja | 249,9 | 336,3
Verot emoyhtiön verokannan mukaan 20 % | -50,0 | -67,3
Ulkomaisten tytäryhtiöiden verokantojen vaikutus | -3,7 | -3,8
Verovapaat tulot ja vähennyskelvottomat kulut | -1,6 | -0,4
Osakkuusyritysten vaikutus | 0,0 | 0,1
Kauden verotappiot, joista ei laskennallista verosaamista | -0,1 | -0,1
Edellisten tilikausien verot | 1,1 | -3,0
Verokantamuutoksien vaikutus | 0,0 | 0,0
Aiempien vuosien verotappioiden hyödyntäminen, joista ei laskennallista veroa | 0,6 | 0,6
Laskennallisten verojen muutos | -2,1 | 0,4
Tuloverot tuloslaskelmassa | -55,8 | -73,6

Vuonna 2025 konsernin efektiivinen verokanta oli 22,3 % (21,9 % ).
VAHVISTETUT VEROTAPPIOT JA NIIDEN LASKENNALLISET VEROT

| Vahvistetut verotappiot | Laskennallinen verosaaminen kirjattu | Laskennallista verosaamista ei kirjattu
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Vanhenee viiden vuoden kuluessa | 23,5 | 26,2 | 4,0 | 4,1 | 1,5 | 2,0
Vanhenee viiden vuoden jälkeen | 4,2 | 24,1 | 0,7 | 3,5 | 0,0 | 2,2
Ei vanhene | 42,0 | 33,9 | 6,2 | 5,8 | 6,4 | 5,0
Yhteensä | 69,6 | 84,2 | 10,9 | 13,4 | 7,9 | 9,2

Vuoden 2025 lopussa konsernin tytäryhtiöillä oli verotappiota 23,8 miljoonaa euroa (32,3),
joista ei ole kirjattu laskennallista verosaamista. Kirjaamattomat tappiot ovat pääosin
valuuttamääräisiä ja syntyneet lähinnä Kiinassa ja Brasiliassa.
Pillar 2 – Globaali vähimmäisvero
Kemira-konserni kuuluu OECD:n Pillar 2 -globaalin vähimmäisveron soveltamisalaan. Pillar 2 -
lainsäädäntö on saatettu voimaan useissa maissa, joissa Kemiralla on tytäryhtiöitä tai
sivuliikkeitä. Kemira soveltaa IAS 12 Tuloverot -standardin muutoksissa käyttöönotettua
väliaikaista poikkeusta, minkä vuoksi konserni ei kirjaa laskennallisia verosaamisia tai -velkoja,
jotka liittyvät Pillar 2 täydennysveroihin. Konsernilla on keskitetyt prosessit ja
analysointityökalut siirtymäkauden olettamasääntöjen vaikutusten arvioimiseksi sekä GloBE-
laskelmien tekemiseksi OECD:n mallisääntöjen ja niihin liittyvien hallinnollisten ohjeiden
mukaisesti.
Tilikauden 2024 osalta kaikki maat täyttivät siirtymäkauden olettamasääntöjen mukaiset
kriteerit Uruguayta lukuun ottamatta. Uruguayn osalta laadittiin täydellinen GloBE-laskelma,
ja konserni kirjasi 0.8 miljoonaa euroa Pillar 2 täydennysveroa edellisten vuosien verokuluksi.
Kemiran analyysien perusteella tilikaudelle 2025 ei odoteta syntyvän olennaista
täydennysveroa missään lainkäyttöalueessa, kun huomioon otetaan efektiiviset verokannat,
siirtymäkauden olettamasäännökset sekä kansallisesti voimaansaatetut paikalliset
vähimmäisverosäädökset.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 129

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

T ilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Tuloverot
Konsernin verokulu sisältää kauden verotettavaan tuloon perustuvan veron, aikaisempien
tilikausien verojen oikaisut ja laskennallisen veron. Verot merkitään tuloslaskelmaan, paitsi
jos ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin.
Tällöin myös vero kirjataan vastaavasti muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan
pääomaan.
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verot lasketaan niiden verolakien perusteella, jotka
on tilinpäätöspäivään mennessä säädetty tai käytännössä hyväksytty maissa, joissa
konsernin emoyhtiö ja sen tytär- ja osakkuusyritykset toimivat ja kerryttävät verotettavaa
tuloa.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Laskennalliset verot ja epävarmat veropositiot
Johto arvioi veroilmoituksissa tehtyjä ratkaisuja säännöllisesti tilanteissa, joissa sovellettava
verolainsäädäntö jättää tilaa tulkinnalle. Johto arvioi myös muita tuloverotukseen liittyviä
epävarmoja veropositioita verotarkastuksien ja mahdollisten veroriitojen osalta.
Tunnistetuista epävarmoista veropositioista kirjataan tarvittaessa verosaaminen tai -velka
arvioidun lopputuloksen ja todennäköisyyden perusteella.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 130

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2.7 OSAKEKOHTAINEN TULOS

| 2025 | 2024
Osakekohtainen tulos, laimentamaton |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | 181,2 | 249,4
Keskimääräinen painotettu osakemäärä ¹⁾ | 153 051 573 | 153 920 990
Laimentamaton osakekohtainen tulos, euroa | 1,18 | 1,62
Osakekohtainen tulos, laimennettu |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | 181,2 | 249,4
Keskimääräinen painotettu osakemäärä ¹⁾ | 153 051 573 | 153 920 990
Oikaisut: |  |
Osakepohjaisen palkitsemisjärjestelmän perusteella mahdollisesti liikkeelle laskettavat omat osakkeet keskimäärin | 952 287 | 1 312 591
Keskimääräinen painotettu osakemäärä laimennettua osakekohtaista tulosta laskettaessa | 154 003 860 | 155 233 581
Laimennettu osakekohtainen tulos, euroa | 1,18 | 1,61

1) Osakkeiden keskimääräinen painotettu lukumäärä, joka ei sisällä Kemira Oyj:n hallussa olevia omia osakkeita.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille
kuuluva tulos tilikauden aikana ulkona olleiden osakkeiden lukumäärän painotetulla
keskiarvolla, lukuun ottamatta emoyhtiön Kemira Oyj:n hallussa pitämiä omia osakkeita.
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos lasketaan oikaisemalla
keskimääräistä painotettua osakemäärää kaikkien mahdollisesti laimentavien osakkeiden
laimentavalla vaikutuksella, kuten osakepohjaisen palkitsemisjärjestelmän osakkeilla.
2.8 MUUT LAAJAN TULOKSEN ERÄT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |
Muuntoerot | -59,2 | 7,5
Rahavirran suojaus | 4,6 | -15,0
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |
Muut osakkeet | -49,4 | -34,9
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | 20,5 | 16,6
Muut laajan tuloksen erät ennen veroja | -83,5 | -25,8
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot | 8,7 | 2,2
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | -74,8 | -23,6

MUIHIN LAAJAN TULOKSEN ERIIN LIITTYVÄT VEROT

| 2025 | 2024
Milj. euroa | Ennen veroja | Verokulu (-) /-tuotto (+) | Verojen jälkeen | Ennen veroja | Verokulu (-) /-tuotto (+) | Verojen jälkeen
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |
Muuntoerot | -59,2 | 3,9 | -55,3 | 7,5 | 0,2 | 7,7
Rahavirran suojaus | 4,6 | -0,8 | 3,8 | -15,0 | 0,9 | -14,1
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Muut osakkeet | -49,4 | 9,9 | -39,5 | -34,9 | 7,0 | -27,9
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | 20,5 | -4,3 | 16,2 | 16,6 | -5,9 | 10,7
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | -83,5 | 8,7 | -74,8 | -25,8 | 2,2 | -23,6

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 131

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3. Investoinnit, yrityshankinnat ja myynnit
3.1 LIIKEARVO

Milj. euroa |  | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. |  | 490,6 | 480,9
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat ¹⁾ |  | 62,1 | 2,5
Arvonalentumiset |  | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot |  | -17,4 | 7,3
Kirjanpitoarvo 31.12. |  | 535,3 | 490,6

1) Vuonna 2025 liikearvo on kasvanut liittyen Thatcher Grouping rautakoagulanttiliiketoiminnan (3 milj. euroa) sekä Water
Engineering Inc. -yhtiön (59 milj. euroa) hankintoihin Yhdysvalloissa. Liitetiedossa 3.6. esitetään yksityiskohtaisempia
tietoja hankinnoista.
Liikearvon arvonalentumistestaus
Liikearvon testaamisessa käytettävät rahavirtaa tuottavien yksiköiden ryhmät muutettiin
vuonna 2025 vastaamaan uuden toimintamallin mukaista liiketoiminnan raportointia.
Vertailuluvut vuodelle 2024 on vastaavasti oikaistu kuvastamaan nykyistä rahavirtaa
tuottavien yksiköiden rakennetta.
Liikearvo on kohdistettu kolmelle itsenäiselle rahavirtaa tuottavalle yksikölle, jotka ovat
konsernin raportoitavat segmentit. Raportoitava segmentti on alin taso, jolla konserni seuraa
liikearvoa sisäistä raportointia varten. Konsernin kolme raportoitavaa segmenttiä ovat
Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber Essentials. Yhteenveto testatuista
kirjanpitoarvoista ja kohdistetuista liikearvoista näille raportoitavilla segmenteille on esitetty
seuraavassa taulukossa.

| 2025 | 2024
Milj. euroa | Kirjanpitoarvo | josta liikearvoa | Kirjanpitoarvo | josta liikearvoa
Water Solutions | 854 | 192 | 638 | 137
Packaging & Hygiene Solutions | 503 | 106 | 525 | 116
Fiber Essentials | 709 | 238 | 721 | 238
Yhteensä | 2 066 | 535 | 1 884 | 491

Konserni tekee liikearvon testauksen vuosittain arvonalentumisen varalta, tai aina kun esiintyy
viite siitä, että kerrytettävissä oleva rahamäärä saattaa olla alle kirjanpitoarvon. Rahavirtaa
tuottavien yksikköjen kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritelty perustuen
käyttöarvolaskelmiin, jotka edellyttävät arvioiden ja oletusten käyttöä. Käyttöarvolaskelmissa
käytetyt keskeiset olettamukset ovat käyttökatemarginaali ja diskonttauskorko.
Liikearvon arvonalentumistestauslaskelmassa käytetään oletusta pitkän aikavälin
käyttökatemarginaalista, joka perustuu aikaisempaan kokemukseen käyttökatemarginaalien
toteutumisesta ja heijastaa johdon näkemystä myyntihintojen ja myyntimäärien kehityksestä
ennustejaksolla. Ilmastonmuutoksen aiheuttamat epävarmuudet konsernin liiketoiminnan
pitkänaikavälin kehitykseen on huomioitu rahavirtaennusteissa.
Arvonalentumistestauslaskelmassa käytetyt rahavirtaennusteet perustuvat konsernin johdon
hyväksymiin rahavirtaennusteisiin, jotka kattavat viiden vuoden ennustejakson. Viisivuotisen
ennustejakson jälkeiset rahavirrat on ekstrapoloitu olettaen kasvun olevan 1 % (2024: 1 %)
kaikissa rahavirtaa tuottavassa yksikössä Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja
Fiber Essentials.
Diskonttauskorot perustuvat oikaistuun konsernin pääoman keskimääräiseen kustannukseen
(WACC) ennen veroja. Riskioikaistu WACC on määritelty kaikille rahavirtaa tuottaville yksiköille.
Arvonalentumistestauksessa käytetyt diskonttauskorot ennen veroja konsernin raportoitavilla
segmenteillä on esitetty seuraavassa taulukossa.

% | 2025 | 2024
Water Solutions | 9,5 | 9,0
Packaging & Hygiene Solutions | 9,5 | 9,0
Fiber Essentials | 9,5 | 9,0

Lisäksi arvonalentumistestaushetkellä on tehty markkina-arvoon pohjautuva
arvonalentumistestaus, jossa rahavirtaennusteisiin perustuvaa käyttöarvolaskelmaa on
arvioitu vertaamalla sitä Kemira Oyj:n noteerattuun markkina-arvoon.
Tilikausien 2025 ja 2024 aikana arvonalentumistestaukset eivät ole osoittaneet
arvonalentumisia, eikä tuloslaskelmaan ole kirjattu arvonalentumistappiota.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 132

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Herkkyysanalyysi
Vuonna 2025 konserni on tehnyt osana arvonalentumistestausta herkkyysanalyyseja, joissa
keskeisissä oletuksissa tapahtuneita muutoksia arvioitiin seuraavasti: käyttökatemarginaali
alenee 2 prosenttiyksiköllä, rahavirrat pienenevät 10 % ennustejaksolla ja tämän jälkeen tai
diskonttauskorot nousevat 1 ja 2 prosenttiyksikköä.
Tehtyjen herkkyysanalyysien perusteella johto on arvioinut, että keskeisten oletuksien
käyttökatemarginaalin, diskonttauskorkojen muutokset ja rahavirtojen pienentymiset eivät
aiheuttaisi tilannetta, jossa minkään rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvo ylittäisi
kerrytettävissä olevan rahamäärän, eikä näistä aiheutuisi arvonalentumiskirjausta
raportoitaviin segmentteihin.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Liikearvo
Liikearvo muodostuu yrityskaupan yhteydessä. Liikearvo on määrä, jolla suoritettu vastike,
määräysvallattomien omistajien osuus ja aiemmin omistetun osuuden hankinta-ajankohdan
käypä arvo yhteenlaskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Liikearvo
arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä arvonalentumistappioilla.
Arvonalentumistestaus
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän
arvo saattaa olla alentunut. Mikäli viitteitä arvonalentumisesta ilmenee, arvioidaan
omaisuuserästä tai rahavirtaa tuottavasta yksiköstä kerrytettävissä oleva rahamäärä
käyttöarvon tai myytäessä saatavan nettomyyntihinnan perusteella.
Liikearvon arvonalentumistestausta varten rahavirtaa tuottaviksi yksiköksi on määritelty
toimintasegmenti t. Kahta tai useampaa toimintasegmenttiä ei ole yhdistetty yhteen
raportoitavaan segmenttiin. Raportoitavien segmenttien kerrytettävissä oleva rahamäärä on
määritelty käyttöarvona, jonka muodostavat yksikköön tulevat diskontatut vastaiset
rahavirrat. Vastaisia rahavirtoja koskevat arviot perustuvat omaisuuserän jatkuvalle käytölle
ja johdon ennusteille. Rahavirta-arviot eivät sisällä omaisuuserien suorituskyvyn
paranemisen, investointien tai vastaisten uudelleenjärjestelyjen vaikutuksia.
Liikearvon arvonalentuminen testataan vertaamalla Water Solutions, Packaging & Hygiene
Solutions ja Fiber Essentials raportoitavien segmenttien kerrytettävissä olevaa rahamäärää
sen kirjanpitoarvoon. Kirjanpitoarvo sisältää liikearvon, aineettomat ja aineelliset
hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja käyttöpääoman. Konsernilla ei ole muita
rajoittamattoman taloudellisen vaikutusajan omaavia aineettomia hyödykkeitä kuin liikearvo,
joka on kohdistettu raportoitaville segmenteille.
Arvonalentumistappio kirjataan siinä tapauksessa, että omaisuuserän tai rahavirtaa
tuottavan yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä on pienempi kuin sen kirjanpitoarvo.
Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan. Jos viimeisimmän arvonalentumistappion
kirjaamisen jälkeen on tapahtunut positiivinen muutos kerrytettävästä rahamäärästä
tehdyissä arvioissa, peruutetaan aikaisempina vuosina tehty arvonalentumiskirjaus
korkeintaan siihen arvoon asti, joka omaisuuserälle olisi määritetty, jos siitä ei olisi
aikaisempina vuosina kirjattu arvonalentumistappiota. Liikearvosta kirjattuja
arvonalentumistappioita ei peruuteta.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Liikearvon arvonalentumistestaus
Liikearvon ja muun omaisuuden arvonalentumistestien yhteydessä määritellään tulevia
rahavirtoja, jotka perustuvat keskeisiltä oletuksiltaan käyttökatemarginaaliin ja
diskonttauskorkoihin. Huomattava negatiivinen kehitys rahavirtojen toteutumisessa ja
korkokehityksessä voi johtaa arvonalentumisen kirjaustarpeeseen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 133

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.2 MUUT AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| Muut aineettomat hyödykkeet |  |
2025, milj.euroa | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 346,7 | 4,9 | 351,5
Lisäykset | 7,2 | -1,0 | 6,2
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat ¹⁾ | 67,7 | 0,0 | 67,7
Vähennykset | -5,7 | 0,0 | -5,7
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -6,6 | -0,1 | -6,8
Hankintameno 31.12. | 409,2 | 3,7 | 412,9
Kertyneet poistot 1.1. | -307,2 |  | -307,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 5,7 |  | 5,7
Tilikauden poistot | -22,9 |  | -22,9
Arvonalentumiset | 0,0 |  | 0,0
Valuuttakurssierot | 5,3 |  | 5,3
Kertyneet poistot 31.12. | -319,1 |  | -319,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 90,1 | 3,7 | 93,8
Päästöoikeudet |  |  | 0,2
Kirjanpitoarvo sisältäen päästöoikeudet 31.12. |  |  | 94,1

1) Sisältää aineettomiin hyödykkeisiin kohdistettuja asiakkuuksia ja kilpailukieltosopimukset liittyen Thatcher Groupin
rautakoagulanttiliiketoiminnan sekä Water Engineering Inc. -yhtiön hankintoihin Yhdysvalloissa. Liitetiedossa 3.6.
esitetään yksityiskohtaisempia tietoja siirtyneistä eristä.
Konsernilla on Euroopan yhteisön päästökauppadirektiivin tarkoittamia päästöoikeuksia ja -
kiintiöitä Helsingborgin toimipaikalla Ruotsissa ja Iso-Britannian päästökauppajärjestelmän
päästöoikeuksia ja kiintiöitä Bradfordin toimipaikalla Iso-Britanniassa. Päästöoikeudet olivat
konsernitasolla 106 672 hiilidioksiditonnia ylijäämäiset vuonna 2025 (130 573 tonnia
ylijäämäiset).

| Muut aineettomat hyödykkeet |  |
2024, milj.euroa | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 334,5 | 3,4 | 337,9
Lisäykset | 9,8 | 1,4 | 11,2
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 0,5 | 0,0 | 0,5
Vähennykset | -0,3 | 0,0 | -0,3
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | 2,2 | 0,0 | 2,1
Hankintameno 31.12. | 346,7 | 4,9 | 351,5
Kertyneet poistot 1.1. | -287,4 |  | -287,4
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 |  | 0,0
Tilikauden poistot | -17,8 |  | -17,8
Arvonalentumiset | 0,0 |  | 0,0
Valuuttakurssierot | -2,1 |  | -2,1
Kertyneet poistot 31.12. | -307,2 |  | -307,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 39,4 | 4,9 | 44,3
Päästöoikeudet |  |  | 0,3
Kirjanpitoarvo sisältäen päästöoikeudet 31.12. |  |  | 44,5

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 134

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Muut aineettomat hyödykkeet
Muihin aineettomiin hyödykkeisiin sisältyy mm. tietokoneohjelmistot ja -lisenssit sekä
yrityskauppojen yhteydessä hankitut patentit, teknologiat, kilpailukieltosopimukset ja
asiakassuhteet. Sen sijaan, pilvipalvelupohjaiset ohjelmistohankinnat eivät pääsääntöisesti
täytä luonteensa mukaisesti aineettoman hyödykkeen tunnusmerkkejä, ja ne näin ollen
kirjataan kuluksi. Aineettomat hyödykkeet on arvostettu taseessa poistoilla ja
arvonalentumistappioilla vähennettyyn alkuperäiseen hankintamenoon. Konsernilla ei ole
aineettomia hyödykkeitä, joilla olisi rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika liikearvoa lukuun
ottamatta.
Päästöoikeudet
Markkinoilta ostetut päästöoikeudet käsitellään hankintamenoon arvostettavina
aineettomina hyödykkeinä. Ilmaiseksi saadut päästöoikeudet on arvostettu nimellisarvoon
(nollan suuruisiksi). Päästöoikeuksista ei tehdä poistoja. Varaus päästöoikeuksien
palautusvelvoitteen täyttämiseksi kirjataan, elleivät vastikkeetta saadut päästöoikeudet riitä
kattamaan todellisten päästöjen määrää. Konsernin taseessa ei ole päästöoikeuksiin liittyviä
eriä, mikäli toteutuneet päästöt alittavat vastikkeetta saatujen päästöoikeuksien määrän ja
päästöoikeuksia ei ole ostettu markkinoilta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 135

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.3 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

|  | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat ¹⁾ |
2025, milj. euroa | Maa-alueet | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 35,7 | 571,8 | 1 803,9 | 101,2 | 109,4 | 2 622,1
Lisäykset | — | 26,7 | 127,4 | 7,1 | 29,4 | 190,5
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat ²⁾ | — | — | 1,5 | 0,2 | — | 1,7
Vähennykset | — | -3,8 | -61,7 | -1,2 | — | -66,7
Tytäryritysten myynnit | — | — | — | — | — | —
Siirretty myytävänä oleviksi luokitelluista varoista ³⁾ | — | 0,5 | 3,8 | — | 0,2 | 4,5
Uudelleenryhmittelyt | — | -0,3 | 0,3 | — | — | —
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | 0,2 | -20,2 | -63,5 | -3,8 | -4,1 | -91,5
Hankintameno 31.12. | 35,9 | 574,7 | 1 811,7 | 103,4 | 134,9 | 2 660,6
Kertyneet poistot 1.1. | — | -296,2 | -1 299,3 | -62,1 |  | -1 657,6
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | — | 3,8 | 61,5 | 1,2 |  | 66,4
Tilikauden poistot | — | -25,2 | -110,6 | -7,2 |  | -142,9
Arvonalentumiset ³⁾ | — | -0,5 | -4,7 | — |  | -5,2
Siirretty myytävänä oleviksi luokitelluista varoista ³⁾ | — | — | — | — |  | —
Valuuttakurssierot | — | 8,4 | 45,9 | 3,0 |  | 57,4
Kertyneet poistot 31.12. | — | -309,6 | -1 307,2 | -65,1 |  | -1 681,9
Kirjanpitoarvo 31.12 | 35,9 | 265,1 | 504,4 | 38,3 | 134,9 | 978,7

1) Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat koostuvat pääosin tehdasinvestoinneista.
2) Sisältää aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin siirtyneitä eriä liittyen Water Engineering Inc. -yhtiön hankintaan Yhdysvalloissa. Liitetiedossa 3.6. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja siirtyneistä eristä.
3) Vuonna 2025 Teesportin tuotantolaitokseen Isossa-Britanniassa liittyvien aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden luokittelu myytävänä oleviin varoihin on lopetettu. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi
luokitelluista eristä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 136

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

|  |  |  | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat ¹⁾ |
|  | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto |
2024, milj. euroa | Maa-alueet | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 45,8 | 517,5 | 1 663,1 | 92,6 | 131,1 | 2 450,1
Lisäykset | 0,1 | 47,6 | 121,3 | 9,5 | -22,4 | 156,0
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,2
Vähennykset | -9,9 | 0,0 | 0,0 | -2,4 | 0,0 | -12,4
Tytäryritysten myynnit | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | 0,0 | -0,1 | -2,2 | 0,0 | 1,3 | -1,0
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | -0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -0,2 | 7,0 | 21,5 | 1,5 | -0,4 | 29,3
Hankintameno 31.12. | 35,7 | 571,8 | 1 803,9 | 101,2 | 109,4 | 2 622,1
Kertyneet poistot 1.1. | -9,9 | -269,0 | -1 175,8 | -55,8 |  | -1 510,5
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 9,9 | 0,0 | 0,0 | 2,4 |  | 12,3
Tilikauden poistot | 0,0 | -23,9 | -105,0 | -6,8 |  | -135,7
Arvonalentumiset | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,7 |  | -0,7
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |  | 0,0
Valuuttakurssierot | 0,0 | -3,3 | -18,5 | -1,3 |  | -23,1
Kertyneet poistot 31.12. | 0,0 | -296,2 | -1 299,3 | -62,1 |  | -1 657,6
Kirjanpitoarvo 31.12 | 35,7 | 275,6 | 504,7 | 39,1 | 109,4 | 964,5

1) Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat koostuvat pääosin tehdasinvestoinneista.
2) Vuonna 2024 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin oli uudelleenluokiteltu 1 milj. euroa aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä liittyen Teesportin tuotantolaitokseen Isossa-Britanniassa. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja
myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu taseessa poistoilla ja
arvonalentumistappioilla vähennettyyn alkuperäiseen hankintamenoon. Omaisuuserän
jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa.
Omaisuuserän myyntivoitot sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin ja myyntitappiot
liiketoiminnan muihin kuluihin. Ehdot täyttävän omaisuuserän hankkimisesta tai
rakentamisesta välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot aktivoidaan osana kyseisen
omaisuuserän hankintamenoa silloin, kun on todennäköistä, että ne tuottavat vastaista
taloudellista hyötyä, ja kun menot ovat määritettävissä luotettavasti. Säännöllisin
määräajoin suoritettavista suurista tarkastuksista tai kunnossapidoista johtuvat menot
käsitellään investointeina ja, ne tunnistetaan erilliseksi aktivoitavaksi omaisuuseräksi, ja
niiden hankintamenot poistetaan vaikutusaikanaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 137

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.4 VUOKRASOPIMUKSET
KÄYTTÖOIKEUSOMAISUUSERIEN MUUTOKSET

2025, milj. euroa | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 27,8 | 31,1 | 71,8 | 1,0 | 131,8
Lisäykset ¹⁾ | 5,3 | 48,5 | 26,1 | 0,1 | 80,0
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat ²⁾ | 0,0 | 2,1 | 2,1 | 0,0 | 4,1
Poistot ja arvonalentumiset | -7,9 | -9,6 | -22,7 | -0,5 | -40,7
Siirretty myytävänä oleviksi luokitelluista varoista ³⁾ | 5,3 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 5,5
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -1,5 | -2,3 | -7,8 | 0,0 | -11,7
Kirjanpitoarvo 31.12. | 29,1 | 69,7 | 69,5 | 0,7 | 169,0

2024, milj. euroa | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 25,8 | 29,4 | 66,5 | 1,3 | 123,0
Lisäykset | 4,3 | 9,3 | 24,3 | 0,2 | 38,2
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 0,5 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 0,6
Poistot ja arvonalentumiset | -1,9 | -9,1 | -21,8 | -0,5 | -33,3
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ³⁾ | -1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,5
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | 0,6 | 1,5 | 2,6 | 0,0 | 4,7
Kirjanpitoarvo 31.12. | 27,8 | 31,1 | 71,8 | 1,0 | 131,8

1) Vuonna 2025 Suomessa sijaitsevan tutkimus- ja innovaatiokeskuksen (R&I Center) vuokrasopimus kirjattiin taseeseen käyttöomaisuuseränä ja vuokrasopimusvelkana, 38 miljoonaa euroa.
2) Sisältää käyttöoikeusomaisuuseriin siirtyneitä vuokrasopimuksia liittyen Water Engineering Inc. -yhtiön hankintaan Yhdysvalloissa. Liitetiedossa 3.6. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja siirtyneistä eristä.
3) Vuonna 2025 Teesportin tuotantolaitokseen Isossa-Britanniassa liittyvien käyttöoikeusomaisuuserien luokittelu myytävänä oleviin varoihin on lopetettu. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista
eristä.
Vuokrasopimusvelkojen maturiteetit on esitetty liitetiedoissa 5.3. Korolliset velat. Muutokset
vuokrasopimusveloissa ja maksuissa on esitetty liitetiedossa 5.1. Pääomarakenne.
Lyhytaikaisten tai arvoltaan vähäisten omaisuuserien vuokrasopimusten tuloslaskelmaan
kuluksi kirjattujen vuokrakulujen määrä vuonna 2025 on 3 miljoonaa euroa (4). Korkokulut
vuokrasopimusveloista on esitetty liitetiedossa 2.5. Rahoitustuotot ja -kulut.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Vuokrasopimukset
Konserni arvioi sopimuksen syntymisajankohtana, onko se vuokrasopimus tai sisältyykö
siihen vuokrasopimus. Sopimus on IFRS 16:n mukainen vuokrasopimus, jos sopimus antaa
konsernille vuokralle ottajana oikeuden yksilöityyn omaisuuserään ja sen käyttöä koskevan
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 138

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

määräysvallan tietyksi ajaksi vastiketta vastaan. Konsernin vuokrasopimukset koskevat
pääasiassa maa-alueita, rakennuksia ja kuljetuskalustoa.
Vuokrasopimuksesta kirjataan käyttöoikeusomaisuuserä ja vastaava velka, kun vuokralle
otettu omaisuuserä on konsernin käytettävissä. Maksetut vuokrat jaotellaan velkaan ja
korkokuluun. Korkokulut kirjataan tulovaikutteisesti vuokra-ajalle ja
käyttöoikeusomaisuuserästä tehdään tasapoistot vuokra-ajan kuluessa. Vuokrasopimuksista
aiheutuvat varat ja velat arvostetaan aluksi nykyarvoon perustuen. Vuokrasopimusvelat
sisältävät vuokrien nettomääräisen käyvän arvon, joka muodostuu kiinteästä maksusta ja
muuttuvasta vuokrasta, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta.
Vuokrasopimusvelka diskontataan nykyarvoon käyttäen viitekorosta ja vuokralle ottajan
luottomarginaalista muodostuvaa lisälainan korkoa, jonka vuokralle ottaja maksaisi
hankkiessaan vastaavan omaisuuserän velkarahoituksella. Tämä lisälainan korko vaihtelee
vuokrasopimuksen keston ja valuutan mukaan.
Vuokra-aika on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa. Konsernin
vuokrasopimusten vuokra-aika on kestoltaan tyypillisesti kiinteä, ja joissakin sopimuksissa
on optioita jatkamisesta. Jatko-optio on sisällytetty vuokravelkaan, jos on katsottu
kohtuullisen varmaksi, että kyseinen optio tullaan toteuttamaan. Jos arvio jatko-option
käytöstä muuttuu, määritetään uudelleen vuokrasopimusvelka ja vastaava
käyttöoikeusomaisuuserä.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan hankintamenoon, joka sisältää vuokrasopimusvelan
alkuperäisen määrän. Rakennusten vuokrasopimuksissa käsitellään erillään
vuokrasopimuskomponentit ja muut kuin vuokrasopimuskomponentit, mikäli ne on
mahdollista tunnistaa ja erottaa käyttöoikeusomaisuuserästä. Myöhemmillä kausilla
käyttöoikeusomaisuuserästä vähennetään kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot.
Käyttöoikeusomaisuuserät testataan arvonalentumisen varalta IAS 36 Omaisuuserien arvon
alentuminen -standardin mukaisesti.
Lyhytaikaisiin ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyvät
maksut kirjataan vuokra-aikana kuluksi tasaerinä tuloslaskelmaan. Lyhytaikaisiksi katsotaan
vuokrasopimukset, joiden mukainen vuokra-aika on enintään 12 kuukautta. Arvoltaan
vähäisiin omaisuuseriin kuuluu IT-laitteita, toimistokalusteita ja muita arvoltaan vähäisiä
koneita.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 139

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.5 MUUT OSAKKEET

2025, milj. euroa | Pohjolan Voima -konsernin osakkeet | Muut noteeraamat- tomat osakkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 269,0 | 1,5 | 270,5
Lisäykset | — | — | —
Vähennykset | — | — | —
Käyvän arvon muutos | -49,4 | — | -49,4
Kirjanpitoarvo 31.12. | 219,6 | 1,5 | 221,1
2024, milj. euroa |  |  |
Kirjanpitoarvo 1.1. | 303,9 | 1,4 | 305,4
Lisäykset | — | 0,0 | 0,0
Vähennykset | — | — | —
Käyvän arvon muutos | -34,9 | — | -34,9
Kirjanpitoarvo 31.12. | 269,0 | 1,5 | 270,5

POHJOLAN VOIMA -KONSERNIN OSAKKEET

Milj. euroa | Osakesarja | Omistus, % | Omaisuuslaji | 2025 | 2024
Pohjolan Voima Oyj | A | 5 | vesivoima | 107,1 | 119,6
Pohjolan Voima Oyj | B | 2 | ydinvoima | 38,2 | 40,4
Pohjolan Voima Oyj | B2 | 7 | ydinvoima | 0,0 | 30,3
Teollisuuden Voima Oyj | A | 2 | ydinvoima | 73,5 | 77,8
Muut Pohjolan Voima Oyj | G5, G6 | useita | useita | 0,8 | 0,8
Yhteensä |  |  |  | 219,6 | 269,0

Kemira Oyj:llä on Pohjolan Voima -konserniin kuuluvasta Pohjolan Voima Oyj:stä 6 %
omistusosuus ja sen yhteisyrityksestä Teollisuuden Voima Oyj:stä 1 % omistusosuus.
DISKONTATTUUN RAHAVIRTAAN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA HERKKYYDET

| 2025 | 2024
Lyhyen aikavälin diskonttauskorko | 4,8 % | 4,7 %
Pitkän aikavälin diskonttauskorko | 5,0 % | 4,7 %
Sähkön hintaennusteen vaihteluväli EUR/MWh | 56,74–61,56 | 55,13–64,60
Sähkötermiinien hintojen vaihteluväli EUR/MWh | 26,35–57,29 | 29,45–70,90

Sähkön tulevaisuuden markkinahinnan 10 prosentin lasku tai nousu vaikuttaisi negatiivisesti
tai positiivisesti osakkeiden käypään arvoon noin +/- 32 miljoonaa euroa (+/- 104).
Diskonttauskoron nousu tai lasku yhdellä prosenttiyksiköllä vaikuttaisi negatiivisesti tai
positiivisesti osakkeiden käypään arvoon noin -30 miljoonaa euroa (-54) tai noin 44 miljoonaa
euroa (80).
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 140

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Muut osakkeet
Konserni on käyttänyt IFRS 9:n mukaista peruuttamatonta valintaa esittää muut osakkeet
käypään arvoon muun laajan tuloksen erien kautta, koska muut osakkeet ovat luonteeltaan
pitkäaikaisia ja strategisia eikä niitä pidetä kaupankäyntitarkoituksessa. Muut osakkeet
sisältävät noteeraamattomien yritysten osakkeita, joista merkittävimmät ovat Pohjolan
Voima Oyj:n (PVO) ja Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO) osakeomistukset. Muiden osakkeiden
käyvän arvon muutokset verovaikutuksella oikaistuna kirjataan muun laajan tuloksen erien
kautta oman pääoman käyvän arvon rahastoon, mukaan lukien myyntivoitot tai -tappiot.
Saadut osingot kirjataan tulosvaikutteisesti.
PVO ja sen yhteisyritys TVO muodostavat yksityisen, suomalaisten teollisuus- ja
voimayhtiöiden omistaman energia-alankonsernin, joka toimittaa osakkailleen energiaa
omakustannushintaan. Kemira konsernilla on TVO:n A-sarjan osakkeita sekä PVO:n A-, B- ja
G-sarjojen osakkeita. PVO:n B -sarjojen omistukset liittyvät omistuksiin TVO:ssa ja TVO
käyttää kolmea ydinvoimayksikköä Olkiluodossa (Olkiluoto 1, 2 ja 3), Eurajoen kunnassa
Suomessa. Eri osakesarjat oikeuttavat eri voimalaitosten tuottamaan sähköön. Kunkin
osakesarjan omistajat vastaavat ao. sarjan kiinteistä kustannuksista osakemäärien
suhteessa riippumatta siitä, onko teho- tai energiaosuutta käytetty, ja muuttuvista
kustannuksista toimitettujen energiamäärien mukaisessa suhteessa.
Kemira Oyj:n omistus PVO-konsernissa, joka oikeuttaa sähköön säännöllisessä
tuotantokäytössä olevista voimalaitoksista, on arvostettu käypään arvoon perustuen sähkön
hinnan ja omakustannushinnan erotuksen diskontattuun rahavirtaan. Arvostusmallissa
sähkön hintana on käytetty Pohjoismaisesta sähköpörssistä saatavia sähkötermiinien
noteerauksia Suomen hinta-alueella viiden ensimmäisen vuoden ajalta. Tämän jälkeen arvio
Suomen hinta-alueen sähkön hinnan kehityksestä perustuu fundamenttipohjaiseen
Pohjoismaisten sähkömarkkinoiden simulointimallinnukseen. Sähkön hinnassa ja
omakustannushinnassa otetaan huomioon inflaation vaikutus tulevina vuosina, ja
omakustannushinnat määritellään osakesarjakohtaisesti. Tulevaisuuden rahavirrat on
diskontattu perustuen kuhunkin osakesarjaan liittyvien laitosten odotettuun käyttöaikaan,
vesivoiman osalta mukaan lukien terminaaliarvo. Diskonttokorkona laskennassa on käytetty
keskimääräistä painotettua pääomakustannusta, joka määritetään vuosittain.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
PVO-konsernin osakkeiden arvioitu käypä arvo
Kemira Oyj:n omistamat noteeraamattomat PVO-konsernin osakkeet on arvostusmallia
käyttäen arvostettu käypään arvoon, joka perustuu sähkön hinnan ja omakustannushinnan
erotuksen diskontattuun rahavirtaan. Todellinen käyvän arvon kehitys voi poiketa tehdyistä
arvioista mm. sähkön hinnan, inflaation, ennusteiden ajanjakson tai diskonttauskoron takia.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 141

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.6 LIIKETOIMINTOJEN YHDISTÄMINEN
2025: Water Engineering Inc. -yhtiön hankinta Yhdysvalloissa
Vuoden 2025 viimeisellä neljänneksellä Kemira osti teollisuuden vedenkäsittelypalveluihin ja
vedenkäsittelypalveluihin erikoistuneen Water Engineering Inc. -yhtiön. Yhtiön pääkonttori
sijaitsee Nebraskassa, Yhdysvalloissa.
Käteisvaroin maksettava kauppahinta osakkeista on 126 miljoonaa euroa, josta 1 miljoona
euroa maksetaan myöhemmin, ja kauppahinta on ehdollinen tavanomaisille oikaisuille.
Kauppahintaan ei sisälly ehdollista lisäkauppahintaa. Hankitusta yhtiöstä Kemiran
omistusosuus on 97 prosenttia, ja Water Engineeringin toimitusjohtaja jää
vähemmistöomistajaksi 3 prosentin omistusosuudella. Kauppaan liittyy Water Engineeringin
toimitusjohtajan vähemmistöosuuden lunastusta koskeva myyntioptio. Myyntioptioon liittyvä
velvoite on kirjattu taseeseen rahoitusvelkana.
Water Engineering on johtava vedenkäsittelykemikaalien ja niihin liittyvän konsultoinnin ja
palveluiden toimittaja. Yhtiön palveluvalikoima kattaa muun muassa analysointi- ja
testauspalvelut, vesihuollon, legionellabakteerin torjunnan ja vedenkäsittelylaitteistot. Yhtiöllä
on 14 toimipistettä, ja sen asiakaskunta ulottuu elintarvike- ja juomateollisuuteen,
valmistavaan teollisuuteen ja terveydenhuoltoon Yhdysvalloissa. Hankitussa yhtiössä on noin
180 työntekijää. Yritysosto vahvistaa Kemiran strategista asemaa Pohjois-Amerikan
markkinoilla ja laajentaa sen osaamista vedenkäsittelypalveluissa.
Ostettu Water Engineering Inc. -yhtiö on yhdistetty Kemiran konsernitilinpäätökseen ja Water
Solutions -segmenttiin vuoden 2025 viimeisestä neljänneksestä alkaen. Hankinnasta
aiheutuva alustava liikearvo on 59 miljoonaa euroa, joka aiheutuu uudelle markkina-alueelle
siirtymisestä ja odotettavissa olevista synergiahyödyistä. Verotuksessa vähennyskelpoisesta
liikearvosta on kirjattu laskennallinen verosaaminen 21,3 miljoonaa euroa paikallisen
verolainsäädännön mukaisesti. Lisäksi käyvän arvon kohdistuksesta aineettomiin
hyödykkeisiin on kirjattu l askennallinen verovelka 13,3 miljoonaan euroa. Laskennalliset
verosaamiset ja -velat on esitetty taseessa netotettuna (8,0 miljoonaa euroa).
IFRS 3 -standardin mukaan laadittu hankintamenolaskelma on alustava. Nettovarallisuuden ja
liikearvon käyvät arvot saattavat muuttua 12 kuukauden aikana, jolloin hankintamenolaskelma
saatetaan päätökseen. Hankintaan liittyvien alustavien hankintamenolaskelmien perusteella
52 miljoonaa euroa kohdistettiin aineettomiin hyödykkeisiin asiakkuuksille ja
kilpailukieltosopimukselle.
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto Water Engineering Inc.yhtiöstä maksetusta
vastikkeesta ja hankinta-ajankohtana kirjatuista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista:

Milj. euroa | 2025
Kauppahinta | 126,0
Hankittujen varojen ja velkojen käyvät arvot hankintahetkellä |
Aineettomat hyödykkeet | 51,9
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 1,7
Käyttöoikeusomaisuuserät | 4,1
Laskennalliset verosaamiset | 8,0
Vaihto-omaisuus | 2,8
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 11,8
Rahavarat | 0,6
Varat yhteensä | 80,9
Vuokravelat | 4,0
Ostovelat ja muut velat | 10,0
Velat yhteensä | 14,0
Hankittu nettovarallisuus yhteensä | 66,9
Liikearvo | 59,1
Osakkeiden kauppahinta | 126,0

Hankintaan liittyvät menot 8,6 milj. euroa sisältyvät liiketoiminnan muihin kuluihin vuoden
2025 konsernituloslaskelmassa.
Ostetun yhtiön liikevaihdolla ja käyttökatteella ei ollut olennaista vaikutusta vuoden 2025
konsernituloslaskelmaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 142

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2025: Thatcher Groupin rautakoagulanttiliiketoiminnan hankinta Yhdysvalloissa
Vuoden 2025 toisella neljänneksellä Kemira osti Thatcher Groupin
rautakoagulanttiliiketoiminnan Yhdysvalloissa. Kauppa sisältää tietyt nimetyt asiakassuhteet
ja tuotantovälineet. Työtekijöitä ei siirtynyt kaupan yhteydessä Kemiralle sillä uusia asiakkaita
tullaan palvelemaan Kemiran nykyisten tuotantolaitosten kautta. Liiketoiminnan vuosittainen
liikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa.
IFRS 3 -standardin mukaan laadittu hankintamenolaskelma on alustava. Nettovarallisuuden ja
liikearvon käyvät arvot saattavat muuttua 12 kuukauden aikana, jolloin hankintamenolaskelma
saatetaan päätökseen. Käteisvaroin maksettava kauppahinta on 21 miljoonaa euroa, josta 1
miljoonaa euroa maksetaan myöhemmin. Hankintaan liittyvien alustavien
hankintamenolaskelmien perusteella 17 miljoonaa euroa kohdistettiin aineettomiin
hyödykkeisiin asiakkuuksille ja kilpailukieltosopimukselle. Hankinnasta aiheutuva alustava
liikearvo on 3 miljoonaa euroa, joka aiheutuu pääosin odotettavissa olevista
synergiahyödyistä.
Hankittu Thatcher Groupin rautakoagulanttiliiketoiminta on yhdistetty Water Solutions -
segmenttiin vuoden 2025 toisesta neljänneksestä alkaen.
2024: Noritin Iso-Britannian reaktivaatiotoimintojen hankinta
Vuoden 2024 kolmannella neljänneksellä Kemira osti Noritin Iso-Britannian
reaktivaatiotoiminnot. Kemiralla on 100 %:in omistusosuus hankitusta liiketoiminnasta.
Hankinta ei ollut olennainen Kemiran konsernin tuloslaskelman ja taseen kannalta.
Kauppahinta 3,2 miljoonaa euroa maksettiin käteisellä. Hankintaan liittyvien
hankintamenolaskelmien perusteella 0,6 miljoonaa euroa kohdistettiin aineettomiin
hyödykkeisiin asiakkuuksille. Hankinnasta aiheutuva liikearvo on 2,5 miljoonaa euroa, joka
aiheutui pääosin odotettavissa olevista synergiahyödyistä.
Hankittu yhtiö Purton Carbons Limited on yhdistetty Water Solutions -segmenttiin vuoden
2024 kolmannesta neljänneksestä alkaen.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Liiketoimintojen yhdistäminen
Hankintamenetelmää sovelletaan liiketoimintojen yhdistämiseen. Hankinnasta maksettava
vastike määritetään luovutettujen varojen, vastattaviksi otettujen velkojen ja konsernin
liikkeeseen laskemien oman pääoman ehtoisten osuuksien käypänä arvona. Luovutettu
vastike voi sisältää ehdollisesta vastikejärjestelystä johtuvan omaisuuserän tai velan käyvän
arvon. Hankintaan liittyvät menot kirjataan kuluiksi toteutuessaan. Ne yksilöitävissä olevat
liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat, vastattaviksi otetut velat ja ehdolliset velat,
jotka ovat yksilöitävissä, arvostetaan hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 143

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

3.7 MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELLUT ERÄT
Oil & Gas -liiketoiminnan myynti Sterling Specialty Chemicals LLC -yhtiölle
Kemira allekirjoitti sopimuksen 4.12.2023 Oil & Gas -liiketoimintaansa liittyvän portfolion
myynnin Sterling Specialty Chemicals LLC -yhtiölle, joka on Artek Groupin yhdysvaltalainen
tytäryhtiö. Artek Group on kansainvälinen, teollisiin kemikaaleihin erikoistunut yhtiö, jonka
pääkonttori on Intiassa.
2.2.2024 Kemira ilmoitti saaneensa päätökseen Oil & Gas liiketoimintaansa liittyvän portfolion
myynnin ostajalle lukuun ottamatta Isossa-Britanniassa sijaitsevaa Teesportin
tuotantolaitosta. Teesportin kauppa saatetaan päätökseen myöhemmin edellyttäen, että
tietyt, kyseiseen tuotantolaitokseen liittyvät, kauppaehdot täyttyvät.
Joulukuussa 2025 Kemira lopetti Teesportin tuotantolaitoksen käsittelyn myytävänä olevana
omaisuuseränä ostajan ilmoitettua myyntiprosessista vetäytymisensä, koska tietyt kyseiseen
tuotantolaitokseen liittyvät kauppaehdot eivät täyttyneet. Lisäksi Kemira päätti lakkauttaa
tuotannon Teesportin tuotantolaitoksella ja kirjasi arvonalentumisen Teesportin
tuotantolaitoksen varoista.
Seuraavissa taulukoissa annetaan lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä ja niihin
liittyvistä veloista.
MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELLUT VARAT KÄYVIN ARVOIN

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 3.3. | — | 4,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4. | — | 5,5
Yhteensä |  | — | 9,9

MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELTUIHIN VAROIHIN LIITTYVÄT VELAT

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Käyttöoikeusomaisuuseriin liittyvät velat | 5.3. | — | 12,0
Yhteensä |  | — | 12,0

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät
Pitkäaikaiset omaisuuserät luokitellaan myytävänä olevaksi, kun niiden kirjanpitoarvoa
vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden myynnistä ja myynti on erittäin
todennäköinen. Luokitteluhetkestä lähtien myytävänä olevat omaisuuserät arvostetaan
kirjanpitoarvoonsa tai käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla sen
mukaan, kumpi näistä on pienempi. Poistot näistä omaisuuseristä lopetetaan
luokitteluhetkellä. Myytävänä olevaksi luokiteltu pitkäaikainen omaisuuserä esitetään
taseessa erillään muista omaisuuseristä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 144

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

4. Käyttöpääoma ja muut tase-erät
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Vaihto-omaisuus | 4.1. | 306,9 | 307,9
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.2. | 399,3 | 420,1
Poislukien rahoituserät muissa saamisissa ¹⁾ |  | -6,7 | -7,1
Ostovelat ja muut velat | 4.3. | 463,0 | 517,8
Poislukien rahoituserät muissa veloissa ¹⁾ |  | -45,3 | -44,5
Yhteensä |  | 281,9 | 247,7

1) Sisältää pääasiassa korkokuluja ja -tuottoja, kurssivoittoja ja -tappioita ja suojaukseen liittyviä arvostuseriä.
Neljännesvuositiedot nettokäyttöpääomasta on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys
IFRS-lukuihin.
4.1 VAIHTO-OMAISUUS

Milj. euroa | 2025 | 2024
Aineet ja tarvikkeet | 122,1 | 115,1
Valmiit tuotteet | 170,9 | 171,6
Ennakkomaksut | 14,0 | 21,3
Yhteensä | 306,9 | 307,9

Vuonna 2025 kirjattiin kuluksi vaihto-omaisuutta 3,9 miljoonaa euroa ( 1,5), jolla vaihto-
omaisuuden kirjanpitoarvoa alennettiin vastaamaan sen nettorealisointiarvoa.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi
niistä on alempi. Vaihto-omaisuuden hankintameno on määritetty luonteensa mukaan fifo-
menetelmää tai painotetun keskihinnan menetelmää käyttäen. Valmiiden ja keskeneräisten
tuotteiden hankintameno sisältää normaalin toiminta-asteen mukaisen osuuden
valmistuksen välillisistä kustannuksista. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa
liiketoiminnassa saatava myyntihinta, josta on vähennetty arvioidut valmiiksi saattamiseen
tarvittavat menot ja myyntikulut.
4.2 MYYNTISAAMISET JA MUUT LYHYTAIKAISET SAAMISET

Milj. euroa | 2025 | 2024
Myyntisaamiset ja muut saamiset |  |
Myyntisaamiset | 329,1 | 345,8
Ennakkomaksut | 13,2 | 11,2
Siirtosaamiset | 25,1 | 25,5
Muut lyhytaikaiset saamiset | 31,9 | 37,6
Yhteensä | 399,3 | 420,1

AVOINNA OLEVIEN MYYNTISAAMISTEN IKÄJAKAUMA

| 2025
Milj. euroa | Myyntisaamiset, bruttomäärä | Odotettavissa olevat luottotappiot | Myyntisaamiset, nettomäärä
Erääntymättömät myyntisaamiset | 289,2 | -2,3 | 286,9
1-90 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 39,8 | -0,1 | 39,6
Yli 91 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 6,5 | -4,0 | 2,5
Yhteensä | 335,5 | -6,4 | 329,1

| 2024
Milj. euroa | Myyntisaamiset, bruttomäärä | Odotettavissa olevat luottotappiot | Myyntisaamiset, nettomäärä
Erääntymättömät myyntisaamiset | 299,2 | -0,5 | 298,7
1-90 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 45,5 | -0,1 | 45,4
Yli 91 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 5,8 | -4,0 | 1,8
Yhteensä | 350,4 | -4,6 | 345,8

Vuonna 2025 myyntisaamisten arvonalentumistappiot (+) / arvonalentumistuotot (-)
tuloslaskelmassa olivat 1,0 miljoonaa euroa (0,6).
Vuonna 2025 yli vuoden kuluttua erääntyviä eriä oli myyntisaamisissa 0,0 miljoonaa euroa
(0,8), siirtosaamisissa 1,5 miljoonaa euroa (1,6), muissa saamisissa 0,3 miljoonaa euroa ( 0,4) ja
ennakkomaksuissa 0,0 miljoonaa euroa (0,2).
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 145

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Myyntisaamiset, lainasaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset
Myyntisaamiset, lainasaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset kirjataan alun perin käypään
arvoon, ja sen jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ottaen huomioon
arvonalentuminen. Näihin eriin sovelletaan IFRS 9 -standardin mukaista yksinkertaistettua
arvonalentumismallia, jossa luottotappioiden arvioitu määrä perustuu saamisten eliniän
odotettavissa oleviin luottotappioihin.
Arvonalentumismallin odotettavissa olevat luottotappioprosentit vaihtelevat
myyntisaamisten osalta ikäjakauman ja maantieteellisten EMEA, Americas ja APAC -alueiden
mukaan. Luottotappioprosentit perustuvat myynnin maksuprofiileihin ja historiallisiin
luottotappioihin.
Arvioituja luottotappioita myyntisaamisista kirjataan käyttäen IFRS 9:n mukaista
yksinkertaistettua arvonalentumismallia. Odotettavissa olevat luottotappiot lasketaan
kertomalla maksamattomien myyntisaamisten kirjanpitoarvo odotetulla
luottotappioprosentilla eri maantieteellisten alueiden mukaan. Kaikkia yli 180 päivää vanhoja
erääntyneitä myyntisaamisia arvioidaan saamiskohtaisen riskiarvion perusteella. Lisäksi
yksittäisistä myyntisaamisista kirjataan arvioitu luottotappio silloin, kun on objektiivista
näyttöä siitä, ettei kaikkia saamisia tulla saamaan alkuperäisin ehdoin.
Myyntisaamisiin, lainasaamisiin ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin ei sisälly merkittävää
rahoituskomponenttia.
4.3 OSTOVELAT JA MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Ostovelat ja muut velat |  |
Saadut ennakot | 4,1 | 3,1
Ostovelat | 222,0 | 237,7
Siirtovelat | 188,5 | 233,2
Muut korottomat lyhytaikaiset velat | 48,4 | 43,8
Yhteensä | 463,0 | 517,8

Siirtovelat |  |
Henkilöstökulut | 64,5 | 97,0
Liikevaihtoon ja ostoihin liittyvät erät | 80,5 | 94,0
Korot | 6,1 | 7,1
Kurssierot | 12,7 | 11,7
Muut | 24,7 | 23,4
Yhteensä | 188,5 | 233,2

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat
Ostovelat ja muut velat luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne erääntyvät maksettaviksi 12
kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Ostovelat kirjataan alun perin käypään
arvoon, ja myöhemmin ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 146

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

4.4 LASKENNALLISET VEROVELAT JA -SAAMISET

Milj. euroa | 1.1.2025 | Kirjattu tulos- laskelmaan | Kirjattu laajaan tuloslaskelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Ostetut tytäryritykset | Valuuttakurssi- erot ja siirrot erien välillä | 31.12.2025
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 41,8 | 1,7 | 0,0 | 0,0 | 13,3 | 0,6 | 57,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 7,4 | 12,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,6 | 18,7
Muut osakkeet | 30,4 | 0,0 | -9,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 20,5
Rahoitusinstrumentit | 0,4 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 23,3 | -1,4 | 2,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 24,7
Hankitun nettovarallisuuden arvostaminen käypään arvoon | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,1 | 0,0 | 0,3
Muut jaksotukset | 2,8 | 3,6 | 0,0 | -1,8 | 0,0 | -0,1 | 4,5
Yhteensä | 106,5 | 15,8 | -7,1 | -1,8 | 13,1 | -0,1 | 126,6
Vähennetty laskennallisista verosaamisista | -33,4 |  |  |  |  |  | -58,8
Laskennalliset verovelat taseessa | 73,1 |  |  |  |  |  | 67,8
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 5,4 | -1,4 | 0,0 | 0,0 | 21,3 | 1,9 | 27,1
Varaukset ja jaksotukset | 25,8 | -2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,3 | 21,9
Vuokrasopimusvelat | 9,1 | 11,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,9 | 19,9
Rahoitusinstrumentit | 1,4 | 0,0 | -0,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,5
Vahvistetut tappiot ja verohyvitykset | 13,4 | -1,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,1 | 10,9
Etuuspohjaiset järjestelyt | 4,6 | 0,0 | -1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 3,3
Muut | 5,2 | -3,7 | 3,9 | 0,0 | 0,0 | 0,4 | 5,8
Yhteensä | 65,0 | 2,5 | 1,5 | 0,0 | 21,3 | -0,8 | 89,4
Vähennetty laskennallisista veroveloista | -33,4 |  |  |  |  |  | -58,8
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 31,5 |  |  |  |  |  | 30,6

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 147

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Milj. euroa | 1.1.2024 | Kirjattu tulos- laskelmaan | Kirjattu laajaan tuloslaskelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Ostetut tytäryritykset | Valuuttakurssi- erot ja siirrot erien välillä | 31.12.2024
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 40,4 | 1,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,4 | 41,8
Käyttöoikeusomaisuuserät ¹⁾ | 1,7 | 4,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,6 | 7,4
Muut osakkeet | 37,3 | 0,0 | -7,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 30,4
Rahoitusinstrumentit | 3,0 | -0,5 | -2,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 20,9 | -1,8 | 4,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 23,3
Hankitun nettovarallisuuden arvostaminen käypään arvoon | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 0,5
Muut jaksotukset | 4,5 | -0,5 | -0,2 | -0,9 | 0,0 | -0,1 | 2,8
Yhteensä | 108,3 | 3,0 | -5,2 | -0,9 | 0,1 | 1,1 | 106,5
Vähennetty laskennallisista verosaamisista | -27,0 |  |  |  |  |  | -33,4
Laskennalliset verovelat taseessa | 81,3 |  |  |  |  |  | 73,1
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 8,0 | -1,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,0 | 5,4
Varaukset ja jaksotukset | 17,7 | 8,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,8 | 25,8
Vuokrasopimusvelat ¹⁾ | 4,2 | 3,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,9 | 9,1
Rahoitusinstrumentit | 0,6 | -0,5 | 1,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,4
Vahvistetut tappiot ja verohyvitykset | 17,2 | -5,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,5 | 13,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 3,4 | -0,6 | 1,7 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 4,6
Muut | 7,7 | -0,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,5 | 5,2
Yhteensä | 58,8 | 3,0 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 65,0
Vähennetty laskennallisista veroveloista | -27,0 |  |  |  |  |  | -33,4
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 31,8 |  |  |  |  |  | 31,5

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Laskennalliset verot
Laskennalliset verot kirjataan omaisuuserien ja velkojen verotuksellisten arvojen ja niiden
konsernitilinpäätöksen mukaisten kirjanpitoarvojen välisistä väliaikaisista eroista
täysmääräisinä velkamenetelmää käyttäen. Liikearvon alkuperäisestä kirjaamisesta johtuvaa
laskennallista verovelkaa kirjataan vain siltä osin, joka on paikallisesti verotuksessa
vähennyskelpoista. Laskennalliset verot määritetään niiden verokantojen (ja -lakien)
perusteella, jotka on säädetty tai käytännössä hyväksytty tilinpäätöspäivään mennessä ja
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 148

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

joita odotetaan sovellettavan, kun kyseinen laskennallinen verosaaminen realisoituu tai
laskennallinen verovelka suoritetaan.
Laskennallisia verosaamisia kirjataan vain siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että
syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikaiset erot pystytään hyödyntämään.
Tytär- ja osakkuusyrityksiin tehdyistä sijoituksista kirjataan laskennallinen vero, paitsi jos
konserni pystyy määräämään väliaikaisen eron purkautumisajankohdan eikä väliaikainen ero
todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa.
Laskennalliset verosaamiset ja -velat vähennetään toisistaan silloin, kun konsernilla on
laillisesti toimeenpantavissa oleva oikeus kuitata kauden verotettavaan tuloon perustuvat
verosaamiset ja -velat keskenään, ja kun laskennalliset verosaamiset ja -velat liittyvät saman
veronsaajan perimiin tuloveroihin joko samalta verovelvolliselta tai eri verovelvollisilta, silloin
kuin saaminen ja velka on tarkoitus realisoida nettomääräisesti.
Tilinpäätöksen arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa edellyttävät
laadintaperiaatteet
Laskennalliset verot
Verotuksellisiin tappioihin tai muihin eriin liittyvien laskennallisten verosaamisten kirjaamista
varten johto arvioi määrän, jonka verran yhtiöille todennäköisesti syntyy verotettavaa tuloa,
jota vastaan verosaamiset pystytään hyödyntämään. Todellinen tuloskehitys voi poiketa
arviosta ja siten vaikuttaa tulevien tilikausien veroihin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 149

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

4.5 ETUUSPOHJAISET ELÄKEJÄRJESTELYT JA TYÖSUHDE-ETUUDET
Konsernilla on useita etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä ja muista työsuhde-etuuksista johtuvia
velvoitteita. Merkittävimmät etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ovat Suomessa, Ruotsissa ja
Saksassa.
Suomi
Konsernilla on Suomessa merkittävin etuuspohjainen eläkejärjestely Eläkesäätiö Neliapilassa,
jossa osan henkilökunnan lisäeläke-etuuksista on järjestetty. Eläkesäätiö Neliapilan
toimintapiiriin kuuluvat henkilöt, joiden työsuhde Kemiraan on alkanut ennen 1.1.1991, jolloin
säätiö on suljettu uusilta työntekijöiltä. Tällä hetkellä suurin osa Eläkesäätiö Neliapilan
toimintapiiriin kuuluvista jäsenistä on eläkkeensaajia. Vuoden 2025 lopussa Eläkesäätiö
Neliapilan etuuspohjaiset velvoitteet olivat yhteensä 128,5 miljoonaa euroa (141,8) ja eläkevarat
252,0 miljoonaa euroa (257,4).
Eläkesäätiö Neliapilan lisäeläketurva sisältää vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläke-edun
sekä hautausavustuksen. Kokonaistavoite-eläke on 66 prosenttia eläkepalkasta. Täysi tavoite
saavutetaan 25 vuoden palveluksella. Lisäeläkkeen määrä lasketaan tavoite-eläkkeen ja
lakisääteisten eläkkeiden erotuksena.
Eläkesäätiö Neliapilan hallitus on tehnyt joulukuussa 2025 päätöksen palauttaa 10 miljoonaa
euroa ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille. Eläkesäätiö Neliapila maksaa ylikatteen
palautuksen, kun Suomen Finanssivalvonnalta on saatu Eläkesäätiölain edellyttämä
suostumus. Ylikatteen maksun odotetaan tapahtuvan vuoden 2026 ensimmäisen
vuosipuoliskon aikana. Konserni ei ole kirjannut eriä konsernitilinpäätökseen 2025 liittyen
ylikatteen palautukseen.
Ruotsi
Ruotsissa on etuuspohjainen eläkejärjestely, joka on toimihenkilöille tarkoitettu ITP 2 -
järjestely. Saadakseen täyden eläkkeen, työntekijällä on oltava ennakoitu eläkkeeseen
oikeuttava työjakso, työn aloittamisesta eläkeikään saakka, vähintään 30 vuoden ajan.
Eläkejärjestelyyn sisältyvät normaali vanhuuseläke, täydentävä vanhuuseläke ja perhe-eläke.
Lisäksi työnantajalla tulee olla vakuutus eläkevakuutusyhtiö PRI Pensiongarantin kautta
koskien ITP 2 -järjestelyn eläkevastuuta. Vuoden 2025 lopussa Ruotsin etuuspohjaiset
velvoitteet olivat yhteensä 40,3 miljoonaa euroa (41,7).
ETUUSPOHJAISTEN JÄRJESTELYIDEN SAAMISET JA VELAT TASEESSA

Milj. euroa | 2025 | 2024
Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvo | 204,5 | 222,5
Järjestelyihin kuuluvien varojen käypä arvo | -259,6 | -265,3
Ylijäämä (-) / Alijäämä (+) | -55,1 | -42,8
Omaisuuserän rajoittamisesta johtuva vaikutus | 0,4 | 0,4
Nettomääräinen saaminen (-) / velka (+) etuuspohjaisista järjestelyistä taseessa | -54,7 | -42,4
Velat etuuspohjaisista järjestelyistä | 68,9 | 73,1
Saamiset etuuspohjaisista järjestelyistä | -123,6 | -115,7
Nettomääräinen saaminen (-) / velka (+) etuuspohjaisista järjestelyistä taseessa | -54,7 | -42,4
TULOSVAIKUTTEISESTI KIRJATUT ETUUSPOHJAISET JÄRJESTELYT |  |
Työsuoritukseen perustuvat menot | 1,9 | 1,7
Nettokorkomenot ¹⁾ | -1,2 | -0,6
Etuuspohjaisten järjestelyiden kulut (+) / tuotot (-) tuloslaskelmassa | 0,7 | 1,1

1) Nettokorkomenot on esitetty tuloslaskelmassa rivillä rahoituskulut, netto.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 150

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

MUIHIN LAAJAN TULOKSEN ERIIN KIRJATUT ETUUSPOHJAISET
JÄRJESTELYT

Milj. euroa | 2025 | 2024
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostuksesta johtuvat erät ²⁾ |  |
Velvoitteiden väestötilastollisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | 0,0 | 0,0
Velvoitteiden taloutta koskevien oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | -8,9 | 0,0
Velvoitteiden kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | -1,7 | -2,0
Järjestelyiden varoihin kuuluvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) ³⁾ | -9,2 | -10,2
Omaisuuserän rajoittamisesta johtuva vaikutus | 0,0 | -1,5
Etuuspohjaisten järjestelyiden kulut (+) / tuotot (-) muissa laajan tuloksen erissä | -19,8 | -13,8

2) Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus on laajassa tuloslaskelmassa osana muita laajan tuloksen eriä. Erä
on esitetty ilman verovaikutusta, ja siihen liittyvät tuloverot on esitetty liitetiedossa 2.8. Muut laajan tuloksen erät.
3) Vuoden 2025 ja 2024 osalta vakuutusmatemaattiset voitot johtuvat pääasiassa Eläkesäätiö Neliapilan toteutuneista
varojen tuotosta.
ETUUSPOHJAISTEN VELVOITTEIDEN MUUTOKSET TILIKAUDEN AIKANA

Milj. euroa | 2025 | 2024
Etuuspohjaiset velvoitteet 1.1. | 222,5 | 233,9
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,5 | 1,3
Korkomenot | 7,0 | 7,4
Vakuutusmatemaattiset tappiot (+) / voitot (-) | -10,5 | -2,0
Valuuttakurssierot ulkomaisista järjestelyistä | 1,8 | -0,9
Maksetut etuudet | -17,7 | -17,0
Järjestelyjen supistamiset ja velvoitteiden täyttämiset | -0,1 | 0,0
Muut erät | -0,2 | -0,2
Etuuspohjaiset velvoitteet 31.12. | 204,5 | 222,5

ETUUSPOHJAISIIN JÄRJESTELYIHIN KUULUVIEN VAROJEN MUUTOKSET
TILIKAUDEN AIKANA

Milj. euroa | 2025 | 2024
Varojen käypä arvo 1.1. | 265,3 | 272,2
Korkotuotot | 8,2 | 8,1
Työnantajan maksusuoritukset | 0,8 | 0,3
Ylikatepalautus ⁴⁾ | -10,0 | -11,9
Vakuutusmatemaattiset tappiot (-) / voitot (+) | 9,2 | 10,2
Valuuttakurssierot ulkomaisista järjestelyistä | -0,3 | 0,2
Maksetut etuudet | -13,1 | -13,1
Järjestelyjen supistamiset ja velvoitteiden täyttämiset | 0,0 | 0,0
Muut erät | -0,5 | -0,7
Varojen käypä arvo 31.12. | 259,6 | 265,3

4) Vuonna 2025 Eläkesäätiö Neliapila maksoi 10 miljoonaa euroa (11,9) ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille.
ETUUSPOHJAISIIN JÄRJESTELYIHIN KUULUVIEN VAROJEN
JAKAUTUMINEN OMAISUUSLAJEITTAIN

Milj. euroa | 2025 | 2024
Korkosijoitukset ja muut varat | 134,5 | 131,1
Osakkeet ja osakerahastot | 90,8 | 91,2
Konsernin käytössä olevat kiinteistöt | 34,4 | 43,0
Varat yhteensä | 259,6 | 265,3

Merkittävin osa etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvista varoista on Suomessa Eläkesäätiö
Neliapilassa. Vuoden 2025 lopussa Neliapilassa oli varoja 252,0 miljoonaa euroa (257,4), jotka
koostuivat korkorahastoista ja muista varoista 126,9 miljoonaa euroa (123,3), osakkeista ja
osakerahastoista 90,7 miljoonaa euroa (91,1) sekä kiinteistöistä 34,4 miljoonaa euroa (43,0).
Eläkesäätiö Neliapilassa sijoituspositiota hallinnoidaan siten, että tavoitteena on varojen ja
velkojen yhteensovittaminen (ALM). Menettelyn tarkoituksena on pitkäaikaisten sijoitusten
sovittaminen yhteen eläkejärjestelyistä aiheutuvien velvoitteiden kanssa. Eläkesäätiö
Neliapilan olennaisena sijoitustoiminnan riskinä voidaan pitää markkinariskiä.
Rahoitusmarkkinoiden syklisistä vaihteluista johtuvaa markkinariskiä hallitaan huolehtimalla
sijoitusposition riittävästä hajauttamisesta.
Vuonna 2025 konsernin etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvien varojen toteutunut tuotto (+) /
kulu (-) oli 17,4 miljoonaa euroa (18,3).
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 151

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

KESKEISET VAKUUTUSMATEMAATTISET OLETUKSET

% | 2025 | 2024
Diskonttauskorko | 3,5–5,8 | 3,0–5,6
Inflaatioaste | 1,9–2,5 | 1,9–3,2
Tulevat palkankorotukset | 1,7–2,1 | 2,3–2,5
Tulevat eläkkeiden korotukset | 1,7–3,0 | 2,0–2,2

Suomessa Eläkesäätiö Neliapilan velvoitteiden laskemisessa käytetyt keskeiset oletukset
olivat seuraavat: diskonttauskorko 3,5 % (3,2 %), inflaatioaste 1,9 % (1,9 %), tulevat
palkankorotukset 1,9 % (1,9 %) ja tulevat eläkkeiden korotukset 2,1 % (2,1 %).
Herkkyysanalyysi
Herkkyysanalyysi perustuu siihen, että yhden oletuksen muuttuessa kaikki muut oletukset
säilyvät ennallaan. Käytännössä tämä ei ole todennäköistä, ja joissakin oletuksissa tapahtuvat
muutokset saattavat korreloida keskenään. Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyys merkittävien
vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksille on laskettu käyttäen samaa menetelmää kuin
on käytetty taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa.
Jos kaikkien merkittävien maiden järjestelyiden diskonttauskorko laskisi 0,5
prosenttiyksiköllä, etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvien velvoitteiden nykyarvo nousisi
9,4 miljoonaa euroa (4,6 %) edellyttäen, että kaikki muut oletukset säilyisivät ennallaan.
HERKKYYSANALYYSI – ELÄKESÄÄTIÖ NELIAPILA SUOMESSA

| Etuuspohjainen velvoite | Vaikutus etuuspohjaiseen velvoitteeseen
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Diskonttauskorko 3,5 % (3,2 %) | 128,5 | 141,8 |  |
Diskonttauskorko +0,5 % | 123,1 | 135,6 | -4,2% | -4,3%
Diskonttauskorko -0,5 % | 134,2 | 148,4 | 4,5% | 4,7%
Tulevat eläkkeiden korotukset 2,1 % (2,1 %) | 128,5 | 141,8 |  |
Tulevat eläkkeiden korotukset +0,5 % | 133,6 | 147,7 | 4,0% | 4,2%
Tulevat eläkkeiden korotukset -0,5 % | 123,6 | 136,2 | -3,8% | -3,9%

Yhden vuoden lisäys kuolevuusoletuksen eliniänodotteessa kasvattaa etuuspohjaisen
velvoitteen määrää 5,7 miljoonaa euroa (4,4 %).
HERKKYYSANALYYSI – ITP 2 ELÄKEJÄRJESTELY RUOTSISSA

| Etuuspohjainen velvoite | Vaikutus etuuspohjaiseen velvoitteeseen
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Diskonttauskorko 3,6 % (3,0 %) | 40,3 | 41,7 |  |
Diskonttauskorko +0,5 % | 38,0 | 39,2 | -5,7% | -6,1%
Diskonttauskorko -0,5 % | 42,8 | 44,6 | 6,3% | 6,8%
Tulevat palkankorotukset 2,2 % (2,3 %) | 40,3 | 41,7 |  |
Tulevat palkankorotukset +0,5 % | 40,9 | 42,5 | 1,7% | 1,8%
Tulevat palkankorotukset -0,5 % | 39,7 | 41,0 | -1,5% | -1,6%

Yhden vuoden lisäys kuolevuusoletuksen eliniänodotteessa kasvattaa etuuspohjaisen
velvoitteen määrää 1,5 miljoonaa euroa (3,9 %).
Etuuspohjaisiin järjestelyihin suoritettavien maksujen tilikaudella 2026 odotetaan olevan 3,6
miljoonaa euroa. Lisäksi Eläkesäätiö Neliapilan odotetaan palauttavan 10 miljoonaa euroa
ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille vuoden 2026 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 152

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde-etuudet
Konsernilla on erilaisia työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuusjärjestelyjä, joihin kuuluu sekä
maksupohjaisia että etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä, kunkin toimintamaan paikallisten lakien
ja käytäntöjen mukaisesti. Eläkejärjestelyt on yleensä hoidettu eläkevakuutusyhtiöissä tai
erillisessä eläkesäätiössä.
Maksupohjaisella järjestelyllä tarkoitetaan eläkejärjestelyä, jonka mukaan suoritetaan
kiinteitä maksuja erilliselle yksikölle. Konsernilla ei ole oikeudellisia eikä tosiasiallisia
velvoitteita lisämaksujen suorittamiseen, jos rahastolla ei ole riittävästi varoja nykyisen ja
aiempien tilikausien työsuoritukseen perustuvien etuuksien maksamiseen kaikille
työntekijöille. Muut kuin maksupohjaiset eläkejärjestelyt ovat etuuspohjaisia.
Etuuspohjaisessa järjestelyssä tyypillisesti määritellään eläke-etuus, jonka työntekijä saa
eläkkeelle jäädessään, ja etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta
tekijästä, kuten palkkatasosta ja palvelusvuosista.
Etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä merkitään taseeseen velaksi velvoitteen
raportointikauden päättymispäivän nykyarvo, josta vähennetään järjestelyyn kuuluvien
varojen käypä arvo. Etuuspohjaisista järjestelyistä johtuvan velvoitteen määrä perustuu
riippumattomien vakuutusmatemaatikkojen vuosittaisiin laskelmiin, joissa käytetään
ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo
määritetään diskonttaamalla arvioidut vastaiset rahavirrat korolla, joka vastaa yritysten
liikkeeseen laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen korkoa. Lainat, joiden korkoa
käytetään, on laskettu liikkeeseen samassa valuutassa kuin maksettavat etuudet ja
erääntyvät suunnilleen samaan aikaan kuin vastaava eläkevelvoite. Maissa, joissa tällaisille
joukkovelkakirjalainoille ei ole syviä markkinoita, käytetään valtion joukkovelkakirjalainojen
markkinakorkoja.
Kokemusperusteisista tarkistuksista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista
johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan muiden laajan tuloksen erien
kautta oman pääoman hyvitykseksi tai veloitukseksi sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät.
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot sisältyvät konsernin tuloslaskelmassa
henkilöstökuluihin ja nettokorkomenot rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Aiempien kausien
työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti.
Maksupohjaisissa järjestelyissä konserni suorittaa julkisesti tai yksityisesti hallinnoitaviin
eläkevakuutuksiin maksuja, jotka ovat pakollisia, sopimukseen perustuvia tai vapaaehtoisia.
Konsernilla ei ole näiden suoritusten lisäksi muita maksuvelvoitteita. Suoritetut maksut
kirjataan henkilöstökuluiksi, kun ne erääntyvät maksettaviksi. Etukäteen suoritetut maksut
merkitään varoiksi taseeseen siltä osin kuin ne ovat saatavissa takaisin palautuksina tai
tulevien maksujen vähennyksinä.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
Etuuspohjaisten eläkevastuiden määrittelemiseen liittyy useita vakuutusmatemaattisia
oletuksia, joiden huomattavat muutokset voivat vaikuttaa eläkevelan ja eläkekulujen
suuruuteen. Vakuutusmatemaattiset laskelmat sisältävät johdon antamia olettamuksia,
kuten diskonttauskoron, palkankorotus- ja työsuhteiden päättyvyysoletukset. Eläkevastuut
lasketaan riippumattomien aktuaarien toimesta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 153

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

4.6 VARAUKSET

Milj. euroa | Henkilöstö- kuluvaraukset | Uudelleen- järjestely- varaukset | Ympäristö- varaukset ¹⁾ | Muut varaukset ²⁾ | Yhteensä
Pitkäaikaiset varaukset |  |  |  |  |
1.1.2025 | 0,2 | 0,0 | 12,3 | 25,4 | 37,9
Valuuttakurssierot | 0,0 | 0,0 | -0,1 | 0,0 | -0,1
Uudet varaukset ja varausten lisäykset | 0,0 | 0,0 | 16,1 | 3,2 | 19,4
Käytetyt varaukset tilikauden aikana | 0,0 | 0,0 | -0,3 | 0,0 | -0,3
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,1
Uudelleenryhmittely | 0,0 | 0,0 | -1,1 | -10,0 | -11,1
31.12.2025 | 0,2 | 0,0 | 26,9 | 18,6 | 45,7
Lyhytaikaiset varaukset |  |  |  |  |
1.1.2025 | 3,5 | 1,0 | 5,0 | 8,4 | 17,9
Valuuttakurssierot | 0,0 | 0,0 | 0,1 | -0,1 | 0,0
Uudet varaukset ja varausten lisäykset | 1,7 | 5,9 | 1,6 | 1,8 | 11,1
Käytetyt varaukset tilikauden aikana | -2,9 | -0,6 | -5,6 | -8,7 | -17,8
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | -0,6 | -0,3 | 0,0 | -0,1 | -1,1
Uudelleenryhmittely | 0,0 | 0,0 | 1,4 | 9,7 | 11,1
31.12.2025 | 1,7 | 6,0 | 2,6 | 11,0 | 21,3

1) Konsernin liiketoiminta on kemianteollisuutta ja sen toimintaa säätelevät lukuisat kansainväliset sopimukset, sekä
alueellinen että kansallinen lainsäädäntö eri puolilla maailmaa. Konserni käsittelee ympäristövastuita ja -riskejä
noudattaen vakiintuneita sisäisiä periaatteita ja mene ttelytapoja. Vuonna 2025 ympäristön kunnostukseen liittyvien
varausten yhteismäärä oli 29,5 miljoonaa euroa (17,3). Suurimmat varaukset koskevat tehtaiden sulkemisia, maa-alueelta
poistetun POP-jätteen hävittämistä Vaasassa sekä järven pohjasedimentin kunnostusta Vaasassa Suomessa.
2) Muut varaukset olivat yhteensä 29,6 miljoonaa euroa (33,8). Suurimmat varaukset liittyvät odotettavissa oleviin
vastuisiin Pohjolan Voiman omistamassa Porissa höyryä tuottavassa energiayhtiössä.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Varausten kokonaismäärän jakautuminen |  |
Pitkäaikaiset varaukset | 45,7 | 37,9
Lyhytaikaiset varaukset | 21,3 | 17,9
Yhteensä | 67,0 | 55,8

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Varaukset
Uudelleenjärjestelymenoja, henkilöstömenoja, ympäristövelvoitteita, oikeudellisia vaateita ja
tappiollisia sopimuksia varten kirjataan varauksia, kun jonkin aikaisemman tapahtuman
seurauksena on syntynyt oikeudellinen tai tosiasiallinen olemassa oleva velvoite ja on
todennäköistä, että siitä aiheutuu vastaisia menoja ja velvoitteen määrä on arvioitavissa
luotettavasti. Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan silloin, kun siitä on laadittu
yksityiskohtainen, asianmukainen suunnitelma ja suunnitelman toimeenpano on aloitettu tai
siitä on tiedotettu niille, joihin järjestely vaikuttaa.
Varauksena kirjattava määrä on niiden menojen nykyarvo, joita olemassa olevan velvoitteen
täyttäminen odotetaan edellyttävän tilinpäätöspäivänä. Nykyarvon laskennassa käytetään
ennen veroja määritettyä korkoa, joka kuvastaa markkinoiden näkemystä tarkasteluhetkellä
rahan aika-arvosta ja kyseisestä velvoitetta koskevista erityisriskeistä.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Varaukset
Varausten kirjaaminen tilinpäätökseen edellyttää johdon arviota, koska varauksiin liittyvien
velvoitteiden tarkka määrä ei ole tilinpäätöstä laadittaessa selvillä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 154

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5. Pääomarakenne ja rahoitusriskit
5.1 PÄÄOMARAKENNE

Milj. euroa |  | 2025 | 2024
Oma pääoma |  | 1 696,1 | 1 803,5
Taseen loppusumma |  | 3 136,2 | 3 381,0
Velkaantuneisuus, % ¹⁾ |  | 30 | 16
Omavaraisuusaste, % ²⁾ |  | 54 | 53

1) Velkaantuneisuus-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Korolliset nettovelat / Oma pääoma.
2) Omavaraisuusaste-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Oma pääoma / (Taseen loppusumma - saadut ennakot).
KOROLLISET NETTOVELAT

Milj. euroa | Liite | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset korolliset velat | 5.3. | 642,5 | 547,1
Lyhytaikaiset korolliset velat | 5.3. | 105,9 | 263,6
Korolliset velat |  | 748,4 | 810,7
Rahavarat | 5.4. | 242,3 | 519,2
Korolliset nettovelat |  | 506,1 | 291,5

Neljännesvuositiedot korollisesta nettovelasta on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys
IFRS-lukuihin.
Kemiran tavoitteena on yli 4 %:n keskimääräisen vuotuisen orgaanisen liikevaihdon kasvu ja
18–21 % operatiivinen käyttökateprosentti. Operatiivisen sidotun pääoman tuoton, (ROCE),
tavoitellaan olevan yli 16%. Valmiusluoton ja keskeisimpien kahdenvälisten lainojen
sopimusehdot sisältävät kvarttaaleittain raportoitavan kovenantin, jonka mukaan
velkaantuneisuusasteen on oltava alle 115 %:a. Tilikauden lopussa kovenantin sisältäviä lainoja
oli taseessa 280,0 miljoonan euron (363,5) edestä. Kemiralla ei ole merkkejä kovenanttitason
ylittymisestä.
H allitus ehdottaa vuoden 2025 osingoksi 0,76 euroa osakkeelta (0,74), mikä vastaa 64 %:n
osinkosuhdetta (46 %). Kemiran osinkopolitiikan mukaisesti tavoitteena on jakaa
kilpailukykyistä ja ajan myötä kasvavaa osinkoa.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osingonjako
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottamaa osinkoa ei vähennetä jakokelpoisesta omasta
pääomasta ennen yhtiökokouksen hyväksyntää.
Korolliset velat ja rahavarat
Korollisten velkojen ja rahavarojen laatimisperiaatteita kuvataan liitetiedossa 5.4.
Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 155

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

KOROLLISTEN NETTOVELKOJEN YHTEYS RAHAVIRTALASKELMAAN

Milj. euroa | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennyserät | Lyhytaikaiset korolliset velat | Korolliset velat yhteensä | Rahavarat | Korolliset nettovelat
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 714,1 | 96,5 | 810,7 | 519,2 | 291,5
Nettovelan muutokset, joihin liittyy rahavirtoja |  |  |  |  |
Pitkäaikaisten velkojen nostot (+) | 50,0 |  | 50,0 |  | 50,0
Pitkäaikaisten velkojen maksut (-) | -130,2 |  | -130,2 |  | -130,2
Vuokrasopimusvelkojen maksut (-) | -32,4 |  | -32,4 |  | -32,4
Lyhytaikaisten velkojen nostot (+) ja maksut (-) |  | -20,9 | -20,9 |  | -20,9
Rahavarojen muutos |  |  |  | -269,0 | 269,0
Nettovelan muutokset, joihin ei liity rahavirtoja |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen lisäykset (+) | 93,9 |  | 93,9 |  | 93,9
Valuuttakurssimuutosten vaikutus | -14,6 | -7,2 | -21,8 | -7,9 | -13,9
Muut muutokset, joihin ei liity maksua | -0,8 | -0,2 | -1,0 | — | -1,0
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 680,1 | 68,2 | 748,4 | 242,3 | 506,1

Milj. euroa | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennyserät | Lyhytaikaiset korolliset velat | Korolliset velat yhteensä | Rahavarat | Korolliset nettovelat
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 849,0 | 88,8 | 937,8 | 402,5 | 535,2
Nettovelan muutokset, joihin liittyy rahavirtoja |  |  |  |  |
Pitkäaikaisten velkojen nostot (+) | 50,0 |  | 50,0 |  | 50,0
Pitkäaikaisten velkojen maksut (-) | -200,0 |  | -200,0 |  | -200,0
Vuokrasopimusvelkojen maksut (-) | -31,7 |  | -31,7 |  | -31,7
Lyhytaikaisten velkojen nostot (+) ja maksut (-) |  | 4,3 | 4,3 |  | 4,3
Rahavarojen muutos |  |  |  | 115,2 | -115,2
Nettovelan muutokset, joihin ei liity rahavirtoja |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen lisäykset (+) | 37,3 |  | 37,3 |  | 37,3
Valuuttakurssimuutosten vaikutus | 7,9 | 3,2 | 11,1 | 1,4 | 9,6
Muut muutokset, joihin ei liity maksua | 1,7 | 0,2 | 1,9 | — | 1,9
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 714,1 | 96,5 | 810,7 | 519,2 | 291,5

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 156

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5.2 OMA PÄÄOMA
OSAKEPÄÄOMA JA OMAT OSAKKEET

Milj. euroa | Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä (1 000) | Omien osakkeiden lukumäärä (1 000) | Osakkeiden lukumäärä (1 000) | Osake- pääoman kirjanpito- arvo | Omien osakkeiden kirjanpito- arvo
1.1.2025 | 153 983 | 1 359 | 155 343 | 221,8 | 10,3
Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän 2022-2024 perusteella henkilöille myönnetyt omat osakkeet | 451 | -451 | — | — | -3,4
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | 12 | -12 | — | — | -0,1
Omien osakkeiden hankinta | — | 5 000 | — | — | 96,3
Omien osakkeiden mitätöinti | -5 000 | -5 000 | -5 000 | — | -96,3
31.12.2025 | 149 446 | 896 | 150 343 | 221,8 | 6,8
1.1.2024 | 153 619 | 1 723 | 155 343 | 221,8 | 11,6
Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän 2021-2023 perusteella henkilöille myönnetyt omat osakkeet | 468 | -468 | — | — | -3,2
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | 10 | -10 | — | — | -0,1
Osana eläkesäätiö Neliapilan ylikatteen palautusta osakkeita siirtyi Kemira Oyj:lle. | -115 | 115 | — | — | 1,9
31.12.2024 | 153 983 | 1 359 | 155 343 | 221,8 | 10,3

Kemira Oyj:llä on yksi osakelaji. Kukin osake oikeuttaa yhtiökokouksessa yhteen ääneen.
31.12. 2025 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden lukumäärä oli
150 342 557 sisältäen 896 004 omia osakkeita. Kemira Oyj:n yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiöllä
ei ole vähimmäis- ja enimmäispääomaa, eikä osakkeella ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeelle
lasketetut osakkeet ovat täysin maksettuja.
Kemiran hallussa oli 31.12.2025 omia osakkeita yhteensä 896 004 kpl (1 359 348). Omien
osakkeiden keskimääräinen hankintahinta oli 7,58 euroa (7,58) ja osuus osakepääomasta ja
kaikkien osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä 0,6 % (0,9 %). Omien osakkeiden
yhteenlaskettu kirjanpidollinen vasta-arvo on 1,3 miljoonaa euroa ( 1,9). Lisäksi Kemira Oyj
hankki 5 000 000 omaa osakettaan osana 18.7.2025 julkistettua omien osakkeiden
takaisinosto-ohjelmaa. Takaisinostot tehtiin 22.7.-16.12.2025 ja hankitut osakkeet mitätöitiin
joulukuussa 2025.
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahasto on vuoden 2001 optio-ohjelman merkintöjen kautta karttunut, vanhan
osakeyhtiölain (734/1978) mukainen rahasto, jonka arvo ei enää muutu.
Käyvän arvon rahastot
Käyvän arvon rahasto on käypään arvoon arvostettujen osakkeiden sekä suojauslaskennan
kautta karttuva rahasto.
Muut rahastot
Muut rahastot ovat paikallisten lainsäädäntöjen vaatimia. 31.12.2025 muut rahastot olivat 4,7
miljoonaa euroa (4,1).
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman (SVOP) rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset
sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei nimenomaisen päätöksen
mukaan merkitä osakepääomaan.
Muuntoerot
Muuntoerot sisältävät ulkomaisten tytäryritysten tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet
muuntoerot. Myös joihinkin ulkomaisiin tytäryrityksiin on annettu lainoja, joiden kurssiero on
käsitelty muuntoerona.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Omat osakkeet
Omien osakkeiden hankinnasta maksettu vastike kirjataan oman pääoman vähennykseksi ja
omien osakkeiden luovutukset käsitellään oman pääoman transaktiona, joilla ei ole
tulosvaikutusta. Omien osakkeiden mitätöinti kirjataan sisäisenä siirtona oman pääoman
erien välillä. Omien osakkeisiin hankintaan ja luovutukseen liittyvät välittömät
transaktiomenot kirjataan oman pääoman vähennykseksi.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 157

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5.3 KOROLLISET VELAT
KOROLLISTEN VELKOJEN MATURITEETTIJAKAUMA

2025, milj. euroa | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031- | Kirjanpitoarvo yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | 180,0 | 7,7 | 11,5 | 15,4 | 65,4 | 280,0
Joukkovelkakirjalainat | — | — | 196,7 | — | — | — | 196,7
Vuokrasopimusvelat | 31,7 | 27,4 | 21,0 | 15,1 | 12,9 | 72,9 | 180,9
Muut pitkäaikaiset velat | 5,8 | 16,7 | — | — | — | — | 22,5
Muut lyhytaikaiset velat | 68,3 | — | — | — | — | — | 68,3
Korollisten velkojen lyhennykset yhteensä | 105,8 | 224,0 | 225,4 | 26,6 | 28,3 | 138,2 | 748,4

2024, milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Kirjanpitoarvo yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | 133,5 | 60,0 | 120,0 | 7,7 | 7,7 | 34,6 | 363,5
Joukkovelkakirjalainat | — | — | — | 195,3 | — | — | 195,3
Vuokrasopimusvelat | 27,6 | 24,1 | 18,5 | 13,3 | 8,8 | 40,0 | 132,2
Muut pitkäaikaiset velat | 6,3 | 16,9 | — | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset velat | 96,5 | — | — | — | — | — | 96,5
Korollisten velkojen lyhennykset yhteensä | 263,9 | 101,0 | 138,5 | 216,3 | 16,5 | 74,6 | 810,7

Konsernin korolliset nettovelat olivat vuoden 2025 lopussa 506,1 miljoonaa euroa (291,5 ),
lisätietoa liitetiedossa 5.1. Pääomarakenne.
PITKÄAIKAISTEN KOROLLISTEN VELKOJEN MATURITEETTIJAKAUMA
VALUUTOITTAIN

2025 |  |  |  |  |  |  | Kirjanpitoarvo yhteensä
Valuutta, milj. euroa | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031-
EUR | 8,0 | 203,9 | 209,7 | 15,4 | 18,8 | 108,4 | 564,2
USD | 15,7 | 14,3 | 11,7 | 8,6 | 7,7 | 14,5 | 72,3
GBP | 2,1 | 1,9 | 1,3 | 1,1 | 1,1 | 13,0 | 20,5
Muut | 11,8 | 4,0 | 2,7 | 1,4 | 0,7 | 2,4 | 23,0
Yhteensä | 37,5 | 224,0 | 225,4 | 26,6 | 28,3 | 138,2 | 680,1

2024 |  |  |  |  |  |  | Kirjanpitoarvo yhteensä
Valuutta, milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030-
EUR | 96,3 | 81,4 | 123,6 | 205,0 | 8,9 | 49,9 | 565,1
USD | 57,8 | 14,5 | 12,2 | 9,8 | 6,8 | 21,3 | 122,4
GBP | 1,1 | 1,0 | 0,6 | 0,3 | 0,2 | 0,9 | 4,1
Muut | 12,1 | 4,1 | 2,1 | 1,1 | 0,5 | 2,6 | 22,5
Yhteensä | 167,4 | 101,0 | 138,5 | 216,3 | 16,5 | 74,6 | 714,2

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 158

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5.4 RAHOITUSVARAT JA -VELAT ARVOSTUSRYHMITTÄIN
RAHOITUSVARAT

|  | 2025 | 2024
Milj. euroa | Liite | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |  | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |
Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan ulkopuolella olevat johdannaiset |  | 2,9 | — | 2,9 | — | 2,9 | 4,3 | — | 4,3 | — | 4,3
Käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan piirissä olevat johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaus ¹⁾ |  | 2,4 | — | 2,4 | — | 2,4 | 2,1 | — | 2,1 | — | 2,1
Muut osakkeet | 3.5. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
PVO-konsernin osakkeet |  | 219,6 | — | — | 219,6 | 219,6 | 269,0 | — | — | 269,0 | 269,0
Muut noteeraamattomat osakkeet |  | 1,5 | — | — | 1,5 | 1,5 | 1,5 | — | — | 1,5 | 1,5
Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset varat ²⁾ |  | 6,1 | — | 6,1 | — | 6,1 | 6,3 | — | 6,3 | — | 6,3
Lainasaamiset ²⁾ |  | 0,8 | — | 0,8 | — | 0,8 | 48,3 | — | 48,3 | — | 48,3
Myyntisaamiset ²⁾ | 4.2. | 329,1 | — | 329,1 | — | 329,1 | 345,8 | — | 345,8 | — | 345,8
Rahavarat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahat ja pankkisaamiset |  | 156,9 | — | 156,9 | — | 156,9 | 266,7 | — | 266,7 | — | 266,7
Talletukset ja rahamarkkinasijoitukset ³⁾ |  | 85,4 | — | 85,4 | — | 85,4 | 252,5 | — | 252,5 | — | 252,5
Rahoitusvarat yhteensä |  | 804,7 | — | 583,6 | 221,1 | 804,7 | 1 196,5 | — | 926,0 | 270,5 | 1 196,5

1) Johdannaisten käyvistä arvoista 0,0 miljoonaa euroa (0,1) erääntyy seuraavan 12 kuukauden jälkeen.
2) Vuonna 2025 muut pitkäaikaiset varat ja lainasaamiset sisältävät 0,5 miljoonaa euroa (0,9) odotettavissa olevia luottotappiota IFRS 9 -standardin mukaisesti. Myyntisaamiset sisältävät odotettavissa olevia luottotappiota 6,4 miljoonaa euroa (4,6).
Myyntisaamisista kerrotaan tarkemmin liitteessä 4.2. Myyntisaamiset ja muut saamiset.
3) Talletukset ja rahamarkkinasijoitukset koostuvat pankkitalletuksista sekä muista likvideistä sijoituksista, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 159

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

RAHOITUSVELAT

|  | 2025 | 2024
Milj. euroa | Liite | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |  | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |
Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan ulkopuolella olevat johdannaiset |  | 3,3 | — | 3,3 | — | 3,3 | 3,2 | — | 3,2 | — | 3,2
Käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan piirissä olevat johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaus ¹⁾ |  | 2,9 | — | 2,9 | — | 2,9 | 7,3 | — | 7,3 | — | 7,3
Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 5.3. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset lainat rahoituslaitoksilta |  | 280,2 | — | 288,9 | — | 288,9 | 230,4 | — | 232,3 | — | 232,3
Lyhytaikainen osuus |  |  | — |  | — | — | 133,5 | — | 134,7 | — | 134,7
Joukkovelkakirjalainat |  | 196,7 | — | 196,9 | — | 196,9 | 195,3 | — | 194,1 | — | 194,1
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat |  | 149,1 | — | 149,1 | — | 149,1 | 104,9 | — | 104,9 | — | 104,9
Lyhytaikainen osuus |  | 31,7 | — | 31,7 | — | 31,7 | 27,3 | — | 27,3 | — | 27,3
Muut pitkäaikaiset velat |  | 16,4 | — | 17,0 | — | 17,0 | 16,5 | — | 16,6 | — | 16,6
Lyhytaikainen osuus |  | 5,9 | — | 5,9 | — | 5,9 | 6,3 | — | 6,5 | — | 6,5
Lyhytaikaiset lainat rahoituslaitoksilta |  | 68,3 | — | 68,3 | — | 68,3 | 96,5 | — | 96,6 | — | 96,6
Korottomat velat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset velat |  | 12,7 | — | 12,7 | — | 12,7 | 9,1 | — | 9,1 | — | 9,1
Muut lyhytaikaiset velat |  | 27,4 | — | 27,4 | — | 27,4 | 26,8 | — | 26,8 | — | 26,8
Ostovelat | 4.3. | 222,0 | — | 222,0 | — | 222,0 | 237,7 | — | 237,7 | — | 237,7
Myytävänä oleviksi luokitellut velat ²⁾ | 3.7. | — | — | — | — | — | 12,0 | — | 12,0 | — | 12,0
Rahoitusvelat yhteensä |  | 1 016,6 | — | 1 026,1 | — | 1 026,1 | 1 106,8 | — | 1 108,9 | — | 1 108,9

1) Johdannaisten käyvistä arvoista -0,6 miljoonaa euroa (-1,8) erääntyy vuoden 2026 jälkeen.
2) Kemira on saanut päätökseen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 160

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Käypien arvojen tasojen 1–3 välillä ei ole tapahtunut siirtoja tilikauden aikana.

Taso 3 täsmäytyslaskelma, rahoitusvarat milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 270,5 | 305,4
Vaikutus muihin laajan tuloksen eriin | -49,4 | -34,9
Lisäykset | 0,0 | 0,0
Vähennykset | — | —
Kirjanpitoarvo 31.12. | 221,1 | 270,5

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Kun rahoitusvara tai -velka merkitään kirjanpitoon kaupankäyntipäivänään, konserni
arvostaa sen hankintamenoon, joka on yhtä suuri kuin siitä annetun tai saadun vastikkeen
käypä arvo.
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat on alkuperäisen kirjaamisen jälkeistä arvostusta varten luokiteltu
käypään arvoon tulosvaikutteisesti, jaksotettuun hankintamenoon sekä käypään arvoon
muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattaviin rahoitusvaroihin.

Luokka | Rahoitusinstrumentti
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Valuuttatermiinit, valuutanvaihtosopimukset, koronvaihtosopimukset, sähkö- ja maakaasujohdannaissopimukset, sijoitustodistukset ja yritystodistukset
Jaksotettuun hankintamenoon | Lainasaamiset, rahat, pankkisaamiset, pankkitalletukset, myyntisaamiset ja muut saamiset
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Muut sijoitukset: osakkeet ja suojauslaskennan piirissä (rahavirran suojaus tai käyvän arvon suojaus) olevat johdannaiset

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat
Kaikki johdannaiset merkitään taseeseen käypään arvoon. Käypä arvo on rahamäärä, johon
omaisuuserä voidaan vaihtaa tai jolla velka voidaan suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen
halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä. Ne johdannaiset, joihin ei
sovelleta IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa kuuluvat käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattavien rahoitusvarojen luokkaan. Taseessa johdannaiset esitetään siirtosaamisissa ja
siirtoveloissa. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
tulosvaikutteisesti tapahtumahetkellään.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitussaamisiin kuuluu pitkäaikaisia saamisia,
jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen korkokannan menetelmää
käyttäen, ja ottaen huomioon mahdolliset arvonalentumiset.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisvaroista, pankkitileillä olevista rahoista, vaadittaessa
nostettavissa olevista pankkitalletuksista ja muista lyhytaikaisista, erittäin likvideistä
sijoituksista. Rahavaroihin luokitelluilla erillä on enintään kolmen kuukauden maturiteetti
hankinta-ajankohdasta lukien. Käytössä olevat luottolimiitit sisältyvät lyhytaikaisiin korollisiin
velkoihin.
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta
Muiden sijoitusten laatimisperiaatteet on kuvattu liitetiedossa 3.5. Muut osakkeet.
Suojauslaskennan piirissä olevien johdannaisten käypien arvojen muutoksien
kirjausperiaatteet on kuvattu liitetiedossa 5.6. Johdannaisinstrumentit.
Rahoitusvarojen arvon alentuminen
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä rahoitusinstrumenttien mahdolliset
arvonalentumiset. Rahoitusvaran arvonalentuminen kirjataan IFRS 9-standardin mukaisen
odotettujen luottotappioiden kirjaamisvaatimusten mukaisesti. Arvonalentumisen määrä
jaksotettuun hankintamenoon arvostettujen erien osalta on kirjanpitoarvon ja saamisen
tulevien rahavirtojen nykyarvon erotus. Diskonttauksessa käytetään alkuperäistä efektiivistä
korkokantaa. Käypään arvoon arvostetuissa erissä käypä arvo määrää arvonalentumisen.
Arvonalentumiset kirjataan tulosvaikutteisesti.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 161

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konserni myy tietyt myyntisaamisensa rahoitusyhtiöille sopimuksessa määriteltyjen
limiittien puitteissa. Myytyihin saamisiin liittyvä luottoriski ja sopimusperusteiset oikeudet
kyseisiin rahoitusvaroihin siirtyvät myyntihetkellä pois konsernilta. Järjestelyyn liittyvät kulut
kirjataan rahoituskuluihin.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien, jaksotettuun
hankintamenoihin arvostettuihin rahoitusvelkoihin ja käypään arvoon muiden laajan tuloksen
erien kautta kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin
rahoitusvelkoihin kuuluvat ne johdannaiset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, kun taas
suojauslaskennan alla olevat johdannaiset kirjataan käypään arvoon laajan tuloksen erien
kautta.
Muut rahoitusvelat merkitään taseeseen alun perin saatujen nettovarojen arvoon
vähennettynä välittömillä kuluilla. Myöhemmin rahoitusvelat arvostetaan taseeseen
jaksotettuun hankintamenoon, ja saatujen nettovarojen ja lainanlyhennysten erotus
kirjataan korkokuluksi lainan juoksuaikana. Käyvän arvon suojauskohteena olevien velkojen
käyvän arvon muutokset kirjataan tuloslaskelmaan yhdessä käyvän arvon suojauksiksi
määriteltyjen johdannaisten käypien arvojen muutoksien kanssa.
Mikäli jaksotettuun hankintamenoon kirjattavien rahoitusjärjestelyn ehtoja muutetaan, eikä
se johda velan poiskirjaamiseen taseesta, kirjataan järjestelystä tuleva voitto tai tappio
muutoshetkellä tuloslaskelmaan, josta se jaksotetaan velan jäljellä olevalle juoksuajalle.
Voitto tai tappio saadaan laskemalla erotus diskontatuista alkuperäisen ja uuden
sopimusehtojen mukaisista kassavirroista. Diskonttokorkona käytetään alkuperäisen
sopimuksen mukaista efektiivistä korkoa.

Luokka | Rahoitusinstrumentti
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Valuuttatermiinit, valuutanvaihtosopimukset, koronvaihtosopimukset, sähkö- ja maakaasujohdannaissopimukset
Jaksotettuun hankintamenoon | Lyhyt- ja pitkäaikaiset lainat, eläkelainat, joukkovelkakirjalainat, vuokrasopimusvelat ja ostovelat
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Suojauslaskennan piirissä (rahavirran suojaus) olevat johdannaiset

Käypien arvojen arvostamisessa käytetään seuraavia tasoja:
Taso 1: Käypä arvo määräytyy markkinoilta saatavien noteerausten perusteella.
Taso 2: Käypä arvo määritetään arvostusmenetelmien avulla. Käyvällä arvolla tarkoitetaan
arvoa, joka on todettavissa rahoitusvälineen osien tai vastaavien rahoitusvälineiden
markkina-arvosta; tai arvoa, joka on todettavissa rahoitusmarkkinoilla yleisesti hyväksytyillä
arvostusmalleilla ja -menetelmillä, jos markkina-arvo on niiden avulla luotettavasti
määritettävissä.
Taso 3: Käypä arvo määritetään käyttäen arvostusmenetelmiä, joissa käytettävillä tekijöillä
on merkittävä vaikutus kirjattuun käypään arvoon, ja nämä tekijät eivät perustu todettavissa
oleviin markkinatietoihin. Taso 3 sisältää pääosin Pohjolan Voima -konsernin osakkeita.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 162

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5.5 RAHOITUSRISKIEN HALLINTA
Kemiran konsernirahoituksen tehtävänä on varmistaa riittävä rahoitus konsernin tarpeisiin
kustannustehokkaasti sekä huolehtia rahoitusriskien hallinnasta. Kemiran hallituksen
hyväksymässä rahoituspolitiikassa on määritelty rahoituksen hallinnon toimintaperiaatteet.
Hallitus vahvistaa vuosittain rahoitusriskien sallitut enimmäismäärät sekä rahoituksen
toimintasuunnitelman.
Rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on minimoida rahoitusmarkkinoilla tapahtuvien
vaihteluiden vaikutus yhtiön tulokseen ja omaan pääomaan sekä varmistaa yhtiölle riittävät
rahoituslähteet. Rahoitusriskien hallinta on keskitetty konsernirahoitukseen, joka käyttää vain
suojautumistarkoituksiin rahoitusinstrumentteja, joiden markkina-arvoa ja riskiä voidaan
jatkuvasti ja luotettavasti seurata.
Valuuttariski
Valuuttariski syntyy muista kuin kotivaluutassa olevista kassavirroista, varoista ja veloista.
Transaktioriski muodostuu sellaisista kassavirroista ja tase-eristä, joiden muutokset
valuuttakurssien johdosta vaikuttavat tulokseen ja kassavirtoihin. Translaatioriski syntyy, kun
muina kuin euroina raportoivien tytäryhtiöiden tulos- ja tase-erät konsolidoidaan euroissa.
Transaktioriskiltä suojaudutaan pääsääntöisesti valuuttatermiineillä.
Konsernin merkittävimmät transaktioriskit syntyvät Yhdysvaltain dollarista, Kiinan
renminbistä, Kanadan dollarista ja Ruotsin kruunusta. Vuoden lopussa USD-määräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 105 milj. euroa (142) keskimääräisen
suojauskurssin ja -asteen ollessa 1,16 ja 75 % (62 %). Vastaavasti CNY-määräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 105 milj. euroa (121) keskimääräisen
suojauskurssin ja -asteen ollessa 8,20 ja 74 % (74 %). SEK-määräinen valuuttavirtariski euroa
vastaan oli vasta-arvoltaan noin 44 milj. euroa (39) keskimääräisen suojauskurssin ja -asteen
ollessa 11,00 ja 67 % (71 %), ja CAD-määräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-
arvoltaan noin 38 milj. euroa (41) keskimääräisen suojauskurssin ja -asteen ollessa 1,60 ja 72 %
(73 %).
Lisäksi Kemiralle aiheutuu valuuttavirtariskiä euroa vastaan pääosin Korean wonin, Tanskan
kruunun, Iso-Britannian punnan, Puolan zlotyn ja Norjan kruunun osalta ja Yhdysvaltojen
dollaria vastaan pääosin Kanadan dollarin osalta yhteensä vasta-arvoltaan noin 173 milj.
euroa.

|  | 2025 |  |  | 2024 |
Transaktioriski, merkittävimmät valuutat, milj. euroa | USD vastaan EUR | CNY vastaan EUR | SEK vastaan EUR | CAD vastaan EUR | USD vastaan EUR | CNY vastaan EUR | SEK vastaan EUR | CAD vastaan EUR
Operatiivinen nettovaluuttavirta- ennuste ¹⁾ | 105,2 | -105,3 | -43,5 | 38,2 | 141,5 | -120,7 | -38,7 | 40,9
Nettolainaus | 220,6 | 1,1 | -17,9 | 18,6 | 227,2 | -0,5 | -13,6 | —
Johdannaiset, operatiivisen nettovaluuttavirran suojaus | -80,0 | 79,7 | 29,6 | -27,6 | -98,5 | 90,2 | 25,8 | -33,7
Johdannaiset, nettolainauksen suojaus | 22,4 | -1,5 | 18,3 | -18,6 | -2,5 | 0,4 | 14,0 | —
Yhteensä | 268,2 | -26,0 | -13,5 | 10,6 | 267,7 | -30,6 | -12,6 | 7,2

1) Perustuu 12 kuukauden operatiiviseen valuuttavirtaennusteeseen.
Vuoden 2025 lopussa operatiivinen nettovaluuttavirtaennuste vuodelle 2026 oli 530 milj.
euroa suojausasteen ollessa 68 % (69 %). Suojausastetta seurataan päivittäin. Ennustetusta
virrasta on aina oltava suojattuna vähintään 40 % ja enintään 100 %. Euron 10 prosentin
vahvistuminen Ruotsin kruunua vastaan 31.12.2025 kursseja käyttäen ilman suojaustoimintaa
aiheuttaisi noin 4 milj. euron positiivisen vaikutuksen käyttökatteeseen. Vastaavasti euron 10
prosentin vahvistuminen Kiinan renminbiä vastaan aiheuttaisi noin 11 milj. euron positiivisen
vaikutuksen käyttökatteeseen. Kun taas euron 10 prosentin vahvistuminen Kanadan dollaria ja
Yhdysvaltojen dollaria vastaan ilman suojaustoimintaa aiheuttaisi 4 ja 11 miljoonan euron
negatiivisen vaikutuksen käyttökatteeseen. Vastaava heikentyminen valuuttakursseissa
aiheuttaisi likimäärin samansuuruisen vastakkaisen vaikutuksen.
Tilinpäätöshetkellä markkina-arvoltaan 2.0 miljoonaa euroa (-3,8) avoimista
valuuttajohdannaisista oli rahavirran suojauslaskennan piirissä. Rahavirran suojauslaskennan
piirissä olevat johdannaiset on tehty suojaamaan erittäin todennäköisiä valuuttavirtoja.
Tilikauden aikana suojauslaskennan piirissä olevista valuuttajohdannaisista ei kirjattu
tehottomuutta tuloslaskelmaan (-).
Kemiran translaatioriskin kannalta merkittävimmät valuutat ovat Yhdysvaltain dollari, Ruotsin
kruunu, Kanadan dollari, Brasilian real, Kiinan renminbi ja Puolan zloty.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 163

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Konserniyhtiöiden suurimmat omat pääomat ovat Kanadan dollareina, Ruotsin kruunuina ja
Yhdysvaltain dollareina. Tavoitteena on suojautua taseriskeiltä pitämällä taseen
valuuttamääräiset velat tasapainossa valuutoittain taseen omaisuuserien kanssa. Konsernin
ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksessa seurataan omavaraisuusastetta.
Ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksessa voidaan käyttää pitkäaikaisia
lainoja ja valuuttajohdannaisia. Kyseisiin suojauksiin ei sovelleta suojauslaskentaa. Joihinkin
ulkomaisiin tytäryrityksiin on annettu USD-määräisiä lainoja, joiden kurssiero on käsitelty
muuntoerona.
Korkoriski
Kemira altistuu korkoriskille korollisten velkojen sekä johdannaisten kautta. Korkoliikkeet
aiheuttavat lainojen ja johdannaisten uudelleenhinnoittelu- ja hintariskiä, joka luo vaihtelua
sopimusten kassavirtaan ja markkina-arvoihin. Vuoden 2025 lopussa nettovelasta
vuokrasopimusvelat mukaan lukien 75 % (114 %) oli kiinteään korkoon sidottua. Konsernin
nettorahoituskustannus oli noin 6,3 % (6,2 %). Nettorahoituskustannus lasketaan jakamalla
vuotuiset nettokorot ja muut rahoituskulut ilman kurssieroja ja osinkoja vastaavan ajanjakson
keskimääräisellä korollisella nettovelalla. Nettorahoituskustannukseen vaikuttavat eniten
euron, Yhdysvaltain dollarin sekä Kiinan renminbin korkotasot.
Rahoituspolitiikan mukaan konsernin keskimääräisen koron määräytymisajan mittaavan
duraation, pois lukien vuokrasopimusvelat, tulee olla 6–60 kuukautta. Kemiran
konsernirahoitus hallinnoi duraatiota kiinteä- ja vaihtuvakorkoisilla lainoilla sekä
korkojohdannaissopimuksilla. Tilinpäätöshetkellä konsernilla ei ollut avoimia
korkojohdannaisia. Konsernin korollisen lainasalkun duraatio ilman vuokrasopimusvelkoja oli
vuoden 2025 lopussa 11 kuukautta (13). Tilinpäätöspäivänä konsernin lainasalkun keskikorko oli
noin 2,5 % (2,8 %). Konsernin lainasalkusta 73 % (75 %) on vaihtuvakorkoista tai seuraavien 12
kuukauden aikana erääntyvää kiinteäkorkoista lainaa.
K emira-konsernin nettoveloista 39 % (-26 %) hinnoitellaan uudelleen vuoden 2026 aikana. Alla
olevassa taulukossa on esitetty nettovelan uudelleenhinnoittelun aikataulu.

2025 |  |  | 1–5 vuotta |  | >5 vuotta |
Koron määräytyminen, milj. euroa | <1 vuosi |  |  |  | Yhteensä
Vaihtuvakorkoinen nettovelka | 125,2 |  | — |  | — |  | 125,2
Kiinteäkorkoinen nettovelka ¹⁾ | — |  | 200,0 |  | — |  | 200,0
Yhteensä | 125,2 |  | 200,0 |  | — |  | 325,2
2024 |  |  | 1–5 vuotta |  | >5 vuotta |
Koron määräytyminen, milj. euroa | <1 vuosi |  |  |  | Yhteensä
Vaihtuvakorkoinen nettovelka | -130,7 |  | — |  | — |  | -130,7
Kiinteäkorkoinen nettovelka ¹⁾ | 90,0 |  | 200,0 |  | — |  | 290,0
Yhteensä | -40,7 |  | 200,0 |  | — |  | 159,3

1) Ei sisällä vuokrasopimusvelkoja
Jos markkinoiden korkotaso olisi noussut yhden prosenttiyksikön 1.1.2026, se nostaisi
konsernin nettokorkokuluja, lainojen sekä kassan, rahamarkkinasijoitusten ja muiden
lainasaamisten kautta seuraavan 12 kuukauden aikana noin 0,2 miljoonaa euroa ennen veroja
(laskisi 1,4). Vastaavasti korkotason laskeminen yhdellä prosenttiyksiköllä laskisi konsernin
korkokuluja 0,2 miljoonaa euroa.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 164

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Hyödykehintariski
Kemira-konserni altistuu hyödykkeiden markkinahinnan vaihtelulle, pääosin sähkön hinnassa.
Kemira-konsernin tavoitteena on hyödykkeiden suojaustoimenpiteillä tasata raaka-
ainekustannuksia. Suojauspolitiikka pyrkii minimoimaan sähkön ja maakaasun markkinahinnan
vaihtelusta aiheutuvalta kassavirtariskiltä.
Sähköjohdannaissuojien lisäksi konserni hallitsee sähkön ostohintariskiä solmimalla
pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia sekä omistamalla 6 % osuuden Pohjolan Voima
Oy:stä (PVO) ja 1 % osuuden Teollisuuden Voima Oyj:stä. Tarkempaa tietoa omistuksista löytyy
tilinpäätöksen liitteestä 3.5. Sähkön ostojen ylittäessä ennustetun sähköntarpeen, Kemira
suojaa ylijäämäsähkön johdannaisilla. Suojauspolitiikan mukaisesti suojaukset tehdään
suhteessa voimassa oleviin sopimuksiin siten, että suojaukset kattavat tehdyt sitoumukset.
Sähkön hinta voi vaihdella markkinatilanteen mukaan hyvinkin voimakkaasti.
Suojausinstrumenttina käytetään pääsääntöisesti johdannaisia. Aluehintariskiä suojataan
Suomen ja Ruotsin osalta. Sähköjohdannaisten kirjauksissa sovelletaan rahavirran
suojauslaskentaa. Kohde-etuuden ennakoidut fyysiset toimitukset kirjataan vasta
toimituskaudella. Mikäli vuoden lopussa aukiolevien sähkön hinnanmuutosten suojaamiseen
käytettyjen johdannaisten markkinahinta muuttuisi +/- 10 prosenttia, vaikutus sähkön
suojaussopimusten markkina-arvoon omassa pääomassa olisi +/- 0,6 miljoonaa euroa (+/- 1.4).
Maakaasun hintamuutosriskiä suojataan johdannaissopimuksia solmimalla.
Maakaasujohdannaisten kirjauksissa sovelletaan rahavirran suojauslaskentaa. Mikäli vuoden
lopussa aukiolevien maakaasun hinnanmuutosten suojaamiseen käytettyjen johdannaisten
markkinahinta muuttuisi +/- 10 prosenttia, vaikutus maakaasun suojaussopimusten markkina-
arvoon omassa pääomassa olisi +/- 0,5 miljoonaa euroa (0,2).
Luottoriski
Konserni altistuu luottoriskille kaupallisten myyntisaatavien, pankkitilisaldojen, talletusten,
lyhytaikaisten sijoitusten ja saamisten sekä johdannaissopimusten kautta.
Konsernin rahoituspolitiikassa määritellään sijoitustoiminnan ja johdannaissopimusten
vastapuolten luottokelpoisuusvaatimukset sekä sijoituspolitiikka. Konserni pyrkii
minimoimaan vastapuoliriskiään käyttämällä vastapuolinaan ainoastaan vakavaraisia
rahoituslaitoksia sekä hajauttamalla riskiään näiden kesken. Vastapuolen luottokelpoisuutta
sekä limiittejä seurataan säännöllisesti.
Rahoituksen vastapuoliriskiä aiheutuu siitä, että rahoitustapahtuman sopimusosapuoli ei
välttämättä pysty täyttämään sopimusvelvoitteitaan. Riskit liittyvät lähinnä sijoitustoimintaan
ja johdannaissopimusten vastapuoliriskeihin.
Konsernirahoitus hyväksyy tytäryhtiöiden uudet pankkisuhteet. Konsernirahoituksen
käyttämillä hyväksytyillä rahalaitosvastapuolilla on vähintään investment grade luokitus
Standard & Poor’sin luottoluokitustietojen perusteella. Konsernin rahalaitosvastapuolten
enimmäisriski on tilinpäätöshet kellä 247,6 mil joonaa euroa (521,1). Vastapuoliriskiä seurataan
kuukausitasolla määrittämällä jokaiselle vastapuolelle maksimiriski saatavien markkina-arvon
perusteella. Kullekin rahoituslaitokselle on olemassa hyväksytty limiitti.
Konsernin rahoitukseen liittyvässä vastapuoliriskissä ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia
vuoden 2025 aikana. Rahoituksen transaktioihin liittyvistä luottoriskeistä ei tilikauden aikana
syntynyt luottotappiota.
Kemiralla on käytössään kaupallisen toiminnan luottoriskeihin liittyvä konsernin laajuinen
luottopolitiikka. Luottopolitiikan mukaisesti jokaiselle asiakkaalle on määritelty riskiluokitus ja
luottolimiitti, joita seurataan säännöllisesti. Asiakaskohtaisen arvion perusteella Kemira
soveltaa konsernitasolla määriteltyjä maksuehtoja ja pyrkii näin minimoimaan luottoriskiä.
Tarvittaessa kaupassa käytetään myös vakuuksia tai dokumenttimaksuja, kuten rembursseja.
Konsernilla ei ole merkittäviä luottoriskikeskittymiä, koska sen asiakaskunta on laaja ja
maantieteellisesti jakautunut eri puolille maailmaa. Myyntisaamisten luottotappioita on
kuvattu liitetiedossa 4.2.
USA:ssa Kemiralla on 75 miljoonan dollarin saatavien ostosopimus, jonka perusteella
konsernin USA:ssa sijaitsevat yhtiöt voivat myydä tiettyjä myyntisaataviaan. Saataviin
liittyvä luottoriski siirtyy rahoitusyhtiölle, ja 95,7 % saatavista on kirjattu pois taseesta.
31.12.2025 myytyjä avoimia saatavia oli 32,6 miljoonaa euroa (38,8), jonka määrä vastaa myös
saatavien käypää arvoa. Taseeseen on jätetty 1,6 miljoonaa euroa (1,8) saamisiin ja 0,7
miljoonaa euroa (1,0) velkoihin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 165

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Maksuvalmius- ja uudelleenrahoitusriski
Kemiran maksuvalmius turvataan rahavaroilla, tililimiiteillä sekä valmiusluotolla. Konsernin
rahavarat vuoden 2025 lopussa olivat 242,3 miljoonaa euroa (519,2), joista 156,9 miljoonaa
euroa (266,7) oli rahaa pankkitileillä ja 85,4 miljoonaa euroa (252,5) pankkitalletuksia.
Konsernilla on 31.3.2030 erääntyvä 400 miljoonan eu ron valmiusluotto. Valmiusluotto oli
31.12.2025 kokonaisuudessaan nostamatta.
Konsernilla on myös 600 miljoonan euron kotimainen yritystodistusohjelma, jolla voidaan
laskea liikkeelle maksimissaan vuoden pituisia yritystodistuksia. Vuoden 2025 lopussa
yritystodistusmarkkinoilla ei ollut Kemiran liikkeeseen laskemia yritystodistuksia (-).
Kemira hallitsee uudelleenrahoitusriskiä hajautetun luottosalkun avulla. Pitkäaikainen
rahoitus koostuu joukkovelkakirjalainoista sekä erilaisista kahdenkeskisistä
rahoitusjärjestelyistä usean eri rahoituslaitoksen kanssa. Lisäksi konsernilla oli vuoden
vaihteessa vuokrasopimusvelkoja 180,9 miljoonan euron arvosta (132,2).
Konsernin rahoituspolitiikan mukaan voimassaolevat sitovien luottojärjestelyiden tulee kattaa
suunnitellut rahoitustarpeet, pitkien velkojen lyhennyserät, yritystodistuslainojen sekä
muiden sitoumuksettomien lyhyiden lainojen rahoitustarpeet seuraavan 12 kuukauden aikana.
Konserni voi väliaikaisesti pitää lainojen keskimääräisen erääntymisajan ilman
vuokrasopimusvelkoja alle kolmen vuoden tavoitteen. Vuoden 2025 lopussa velkasalkun ilman
vuokrasopimusvelkoja keskimääräinen erääntymisaika oli 3,0 vuotta (2,9).
VELKOJEN LYHENNYSERÄT

2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Luottotyyppi, milj. euroa ¹⁾ | Nosta- matta | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031- | Nostettu yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | — | 180,0 | 7,7 | 11,5 | 15,4 | 65,4 | 280,0
Joukkovelkakirjalainat | — | — | — | 200,0 | — | — | — | 200,0
Valmiusluotto | 400,0 | — | — | — | — | — | — | —
Vuokrasopimusvelat ²⁾ | — | 41,2 | 33,8 | 25,7 | 19,2 | 15,8 | 99,2 | 234,9
Yritystodistusohjelma | 600,0 | — | — | — | — | — | — | —
Muut pitkäaikaiset korolliset velat | — | 5,8 | 16,7 | — | — | — | — | 22,5
Muut lyhytaikaiset korolliset velat | — | 68,3 | — | — | — | — | — | 68,3
Arvioidut sopimukselliset korkojen maksut ³⁾ | — | 13,9 | 11,3 | 5,6 | 3,6 | 3,2 | 7,1 | 44,7
Korolliset velat yhteensä | 1 000,0 | 129,1 | 241,7 | 239,0 | 34,3 | 34,4 | 171,7 | 850,3
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Luottotyyppi, milj. euroa ¹⁾ | Nosta- matta | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Nostettu yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | 133,8 | 60,0 | 120,0 | 7,7 | 7,7 | 34,6 | 363,8
Joukkovelkakirjalainat | — | — | — | — | 200,0 | — | — | 200,0
Valmiusluotto | 400,0 | — | — | — | — | — | — | —
Vuokrasopimusvelat ²⁾ | — | 36,4 | 29,0 | 21,8 | 15,5 | 10,3 | 39,4 | 152,4
Yritystodistusohjelma | 600,0 | — | — | — | — | — | — | —
Muut pitkäaikaiset korolliset velat | — | 6,3 | 16,9 | — | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset korolliset velat | — | 96,5 | — | — | — | — | — | 96,5
Arvioidut sopimukselliset korkojen maksut ³⁾ | — | 14,2 | 12,4 | 9,1 | 4,1 | 1,8 | 3,8 | 45,3
Korolliset velat yhteensä | 1 000,0 | 287,2 | 118,2 | 150,9 | 227,3 | 19,8 | 77,8 | 881,2

1) Lainojen erääntyminen luottotyypin ja maturiteetin mukaan käyttäen diskonttaamattomia sopimuksen mukaisia
rahavirtoja.
2) Sisältää vuokrasopimusvelkojen arvioidut korkomaksut.
3) Korkomaksut lainasopimuksista muista kuin vuokrasopimusveloista
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 166

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5.6 JOHDANNAISINSTRUMENTIT

Nimellisarvot, milj. euroa | Maturiteettirakenne | 2025 | 2024
2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | Yhteensä | Yhteensä
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 710,0 | — | — | — | — | 710,0 | 589,2
Tulovirta | 336,4 | — | — | — | — | 336,4 | 279,3
joista rahavirran suojaukseen | 29,6 | — | — | — | — | 29,6 | 25,7
Menovirta | 373,6 | — | — | — | — | 373,6 | 309,9
joista rahavirran suojaukseen | 87,8 | — | — | — | — | 87,8 | 101,4
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset (GWh) | 240,3 | 57,6 | 40,0 | 11,9 | — | 349,8 | 347,0
joista rahavirran suojaukseen | 221,9 | 57,6 | 40,0 | 11,9 | — | 331,4 | 347,0

Rahoitusinstrumenttien nimellisarvot eivät välttämättä vastaa osapuolten vaihtamia
rahasuorituksia eivätkä siten yksinään tarkasteltuina anna kuvaa konsernin riskiasemasta.

Käyvät arvot, milj. euroa | 2025 | 2024
Positiivinen | Negatiivinen | Netto | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 5,0 | -3,5 | 1,5 | 4,8 | -7,6 | -2,8
joista rahavirran suojaukseen | 2,2 | -0,2 | 2,0 | 0,5 | -4,3 | -3,8
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset ¹⁾ | 0,3 | -2,7 | -2,4 | 1,6 | -3,0 | -1,4
joista rahavirran suojaukseen | 0,2 | -2,7 | -2,5 | 1,6 | -3,0 | -1,4

1) Hyödyketermiinisopimusten käyvistä arvoista 0.0 ja -0.6 miljoonaa euroa (0,1 ja -1,8) erääntyvät seuraavan 12
kuukauden jälkeen. Hyödykejohdannaiset ovat maakaasu- ja sähkötermiinisopimuksia.
Johdannaisinstrumenttien vastapuolien kanssa on voimassa ISDA tai EFET -sopimukset, jotka
oikeuttavat sopimuksessa määritellyn maksujen laiminlyönnin seurauksena avoimen
markkina-arvon netotuksen. Tilinpäätöshetkellä netotussopimusten mukainen vastapuoliriski
oli 2.1 miljoonaa euroa (1,8) Kemiralle ja 3.0 miljoonaa (5,9) euroa vastapuolille.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 167

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Johdannaiset
Valuutta-, korko- ja hyödykejohdannaisten sekä julkisesti noteerattujen osakkeiden käyvät
arvot saadaan toimivilta markkinoilta tilinpäätöshetken hintanoteerauksen perusteella.
Muiden käypään arvoon arvostettujen rahoitusinstrumenttien arvo määritellään
arvonmääritysmallien avulla rahoitusmarkkinoilta saatavan tiedon perusteella.
Johdannaiset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöshetkellä. Valuuttatermiinien
arvonmuutokset lasketaan arvostamalla termiinisopimukset tilinpäätöshetken
termiinikursseihin ja vertaamalla niitä termiinien tekohetken termiinikurssien kautta
laskettuihin vasta-arvoihin. Korkojohdannaisten käyvät arvot määritellään käyttämällä
vastaavanlaisten instrumenttien tilinpäätöspäivän markkina-arvoja. Muut johdannaiset
arvostetaan tilinpäätöspäivän markkinahintaan.
Seuraavan 12 kuukauden aikana erääntyvät johdannaisvarat on esitetty osana taseen erää
Myyntisaamiset ja muut saamiset kun taas yli 12 kuukauden päästä erääntyvät on kirjattu
Muihin rahoitusvaroihin taseen pitkäaikaisissa varoissa. Vastaavasti johdannaisvelat on
esitetty osana taseen erässä Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat sekä pitkäaikaiset yli 12
kuukauden päästä erääntyvät erät Muissa rahoitusveloissa osana taseen pitkäaikaisia
velkoja.
Suojauslaskenta
Suojauslaskentaa toteutetaan IFRS 9:ssä määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Sen mukainen
suojauslaskenta tarkoittaa laskentatapaa, jonka tarkoituksena on kohdistaa yksi tai useampi
suojausinstrumentti siten, että niiden käypä arvo kumoaa kokonaisuudessaan tai osittain
suojattavan erän käyvän arvon tai rahavirtojen muutokset. Suojattavan erän tulee olla
erittäin todennäköinen. Konserni soveltaa suojauslaskentaa korkoriskin, valuuttariskin,
hyödykeriskin ja käyvän arvon suojauksiin näitä suojaavien johdannaissopimusten täyttäessä
suojauslaskennan kriteerit.
Suojauksen tehokkuutta seurataan IFRS 9:n vaatimalla tavalla. Tehokkuudella tarkoitetaan
suojausinstrumentin kykyä kumota suojattavan riskin toteutumisesta johtuvat muutokset
suojattavan erän käyvässä arvossa tai suojatusta liiketoimesta johtuvissa rahavirroissa.
Suojaussuhteen katsotaan olevan tehokas, kun suojausinstrumentin käyvän arvon muutos
kumoaa suojattavan erän rahavirtojen muutokset etukäteen tarkasteltuna. Tehokkuus
testataan uudelleen jokaisena tilinpäätöshetkenä.
Suojauslaskenta lakkautetaan, kun suojauslaskennan kriteerit eivät enää täyty. Muihin laajan
tuloksen eriin kirjatut ja oman pääoman erissä esitetyt voitot tai tappiot siirretään
tuloslaskelmaan tuotoiksi ja kuluiksi, mikäli suojattava kohde myydään tai erääntyy tai mikäli
suoja ei enää suojaa suojattavalta riskiltä. Niiden johdannaissopimusten, jotka eivät täytä
suojauslaskennan ehtoja, käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
suoraan tuloslaskelmaan.
Konserni on dokumentoinut suojaukseen ryhdyttäessä suojattavan erän ja
suojausinstrumentin taloudelliseen suhteen olemassaolon. Dokumentointi sisältää tiedot
suojausinstrumentista ja suojattavasta erästä tai liiketapahtumasta, suojattavan riskin
luonteen, riskienhallinnan tavoitteet ja suojaukseen ryhtymisen strategian sekä kuvauksen
tehokkuuden arvioinnista.
Rahavirtojen suojaukset
Rahavirtojen suojauksessa suojaudutaan rahavirtojen vaihtelulta, joka johtuu taseeseen
merkittyyn tiettyyn omaisuuserään, velkaan tai erittäin todennäköiseen tulevaan
liiketoimeen liittyvän riskin toteutumisesta. Suojausinstrumentteina rahavirran suojauksessa
käytetään valuutta-, korko- ja hyödykejohdannaisia. IFRS 9:n määrittelemää rahavirtojen
suojauslaskentaa sovelletaan konsernissa valikoituihin suojauskohteisiin. Rahavirtojen
suojaukseen liittyvät johdannaissopimusten käyvän arvon muutokset kirjataan muihin laajan
tuloksen eriin ja esitetään omassa pääomassa verovaikutuksella oikaistuna, kun ne täyttävät
suojauslaskennan ehdot ja kun suojauslaskenta on tehokasta. Tehoton osuus kirjataan
tuloslaskelmaan. Johdannaiset, joiden osalta ei sovelleta suojauslaskentaa, kirjataan
tulosvaikutteisesti.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 168

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

6. Konsernirakenne
6.1 LÄHIPIIRI
Osapuolten katsotaan kuuluvan toistensa lähipiiriin, jos toinen osapuoli pystyy käyttämään
toiseen nähden määräysvaltaa tai yhteistä määräysvaltaa tai huomattavaa vaikutusvaltaa sen
taloutta ja liiketoimintaa koskevassa päätöksenteossa. Konsernin lähipiiriin kuuluvat
emoyritys, tytäryritykset, osakkuusyritykset, yhteisyritykset ja Eläkesäätiö Neliapila. Lähipiiriin
luetaan myös hallituksen ja johtoryhmän jäsenet, toimitusjohtaja ja heidän läheiset
perheenjäsenensä.
TOIMITUSJOHTAJAN, VÄLIAIKAISEN TOIMITUSJOHTAJAN JA
JOHTORYHMÄN JÄSENTEN MAKSETUT PALKKIOT JA ETUUDET

Euroa | Palkat luontois- etuineen | Tulos- palkkiot | Osake- palkkiot ¹⁾ | 2025 Yhteensä | 2024 Yhteensä
Toimitusjohtaja Antti Salminen (12.2.2024 alkaen) ²⁾ | 640 401 | 355 208 | 2 328 711 | 3 324 320 | 1 843 597
Väliaikainen toimitusjohtaja Petri Castrén (18.7.2023-11.2.2024) ²⁾ | — | — | — | — | 1 667 054
Toimitusjohtajan sijainen Jukka Hakkila ³⁾ | 48 452 | 91 330 | 815 049 | 954 831 | 906 458
Muut johtoryhmän jäsenet ⁴⁾ | 2 548 392 | 871 934 | 4 426 235 | 7 846 561 | 4 728 429
Yhteensä | 3 237 245 | 1 318 472 | 7 569 995 | 12 125 712 | 9 145 538

1) Sisältää osakkeet ja rahaosuuden. Johdolle ja avainhenkilöille suunnatut osakepalkkiojärjestelmät on esitetty
liitetiedossa 2.3. Osakeperusteiset maksut.
2) Luvut sisältävät kaikki maksetut palkkiot ja etuudet vuodelta 2024.
3) Väliaikainen toimitusjohtaja 20.3.2025 saakka. Maksetut palkat ja etuudet kattavat ajanjakson maaliskuun 2025
loppuun saakka.
4) Muut johtoryhmän jäsenet 31.12.2025 ovat Talousjohtaja Petri Castrén, Water Solutions johtaja Tuija Pohjolainen-
Hiltunen, Packing & Hygiene Solutions johtaja Harri Eronen, Fiber Essentials johtaja Antti Matula, Operations johtaja
Simon Bloem, New Ventures & Services johtaja Peter Ersman, Research & Innovation johtaja Sampo Lahtinen ja Strategy
& Sustainability Linus Hildebrandt . Henkilöstöjohtaja Eeva Salonen oli jäsen 30.11.2025 asti. Suomessa työsuhteessa
olevilla muilla Kemiran johtoryhmän jäsenillä ei ole lakisääteisen eläkejärjestelmän ylittävää eläkejärjestelyä. Muissa
maissa työsuhteessa olevien johtoryhmän jäsenien eläkejärjestelyt perustuvat lakisääteisiin eläkejärjestelmiin sekä
markkinakäytäntöihin. Kemiran käytäntönä on, että kaikki uudet eläkejärjestelyt ovat maksuperusteisia.
Toimitusjohtajan työsuhteen edut ja ehdot
Toimitusjohtajan palkitseminen koostuu peruspalkasta ja etuuksista sisältäen mahdollisuuden
autoetuun ja matkapuhelinedun sekä suoritusperusteisista kannustinohjelmista.
Kannustinohjelmat koostuvat vuosittaisesta tulospalkkiosta ja osakepalkkiojärjestelmästä.
Tulospalkkio perustuu hallituksen hyväksymiin ehtoihin, ja enimmäispalkkio on 100 % (2024: 80
%) vuotuisesta peruspalkasta. Osakepalkkio perustuu osakepalkkiojärjestelmän ehtoihin.
Enimmäispalkkio muodostuu määritetyistä osakemääristä sekä rahaosuudesta, jolla pyritään
kattamaan osakepalkkiosta perittävät verot ja veronluonteiset maksut.
Toimitusjohtaja kuuluu työntekijän eläkelain TyEL:n piiriin, joka tarjoaa palvelusaikaan ja
työansioihin perustuvan eläketurvan laissa säädetyllä tavalla. Toimitusjohtajalla ei ole
lisäeläkettä.
Toimitusjohtajan irtisanomisaika on molemmin puolin kuusi kuukautta. Jos yhtiö päättää
toimitusjohtajan työsuhteen, hänellä on oikeus 12 kuukauden palkan suuruiseen
irtisanomiskorvaukseen sen palkan lisäksi, jonka hän ansaitsee irtisanomisajan kuluessa.
Hallituksen palkkiot
Yhtiökokous 20.3.2025 päätti, että hallituksen vuosipalkkio maksetaan yhtiön osakkeiden ja
rahaosuuden yhdistelmänä siten, että vuosipalkkiosta 40 % maksetaan yhtiön hallussa olevina
tai, mikäli tämä ei ole mahdollista, markkinoilta hankittavina Kemiran osakkeina ja 60 %
maksetaan rahana. Yhtiön hallussa olevista omista osakkeista luovutettiin 12 344 kappaletta
osakkeita hallituksen jäsenille 6.5.2025.
Vuosipalkkiona saatujen osakkeiden omistamiseen ei liity erityisiä ehtoja. Lisäksi hallituksen
jäsenet eivät ole Kemira Oyj:n tulospalkkauksen, osakepohjaisten kannustinjärjestelmien tai
lisäeläkejärjestelmien piirissä.
Kokouspalkkiot maksetaan rahana, ja matkustuskustannukset korvataan Kemiran
matkustuspolitiikan mukaan.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 169

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

HALLITUKSEN JÄSENET

| Osakkeet, kpl | Osakkeiden luovutusarvo, euroa | Rahapalkkio, euroa ¹⁾ | 2025 Yhteensä, euroa | 2024 Yhteensä, euroa
Annika Paasikivi, puheenjohtaja | 2 885 | 52 956 | 94 044 | 147 000 | 84 400
Susan Duinhoven, varapuheenjohtaja (20.3.2025 alkaen) | 1 617 | 29 681 | 55 569 | 85 250 | —
Tina Sejersgård Fanø | 1 245 | 22 853 | 50 647 | 73 500 | 68 100
Werner Fuhrmann | 1 245 | 22 853 | 51 397 | 74 250 | 68 850
Matti Kähkönen (20.3.2025 asti) | — | — | 2 250 | 2 250 | 134 900
Timo Lappalainen | 1 245 | 22 853 | 50 647 | 73 500 | 71 850
Matti Lehmus (20.3.2025 alkaen) | 1 245 | 22 853 | 45 397 | 68 250 | —
Fernanda Lopes Larsen (31.7.2024 asti) | — | — | — | — | 33 720
Kristian Pullola | 1 617 | 29 681 | 59 319 | 89 000 | 82 150
Mikael Staffas | 1 245 | 22 853 | 49 897 | 72 750 | 69 750
Yhteensä | 12 344 | 226 582 | 459 168 | 685 750 | 613 720

1) Sisältää vuosipalkkiot ja kokouspalkkiot.
LÄHIPIIRIN KANSSA TOTEUTETUT LIIKETOIMET

Milj. euroa | 2025 | 2024
Vuokrat, tavaroiden ja palveluiden ostot |  |
Osakkuus- ja yhteisyritykset | 30,3 | 31,2
Eläkesäätiö Neliapila | 0,6 | 0,7
Yhteensä | 31,0 | 32,0
Velat |  |
Osakkuus- ja yhteisyritykset | 5,8 | 5,6

Eläkesäätiö Neliapilan omistamia kiinteistöjä on vuokrattu konsernille. Näiden kiinteistöjen
vuokrasopimusten vastuut on käsitelty IFRS 16 Vuokrasopimus -standardin mukaisesti.
Lähipiiriin kuuluu Eläkesäätiö Neliapila, joka on oma juridinen yksikkönsä. Neliapila hoitaa
vapaaehtoisesti Kemiran järjestämää lisäeläketurvaa. Neliapila hallinnoi osaa konsernin
Suomen henkilöstön eläkevaroista. Neliapilan lisäeläketurvasta ja ylikatteen palauttamisesta
kerrotaan tarkemmin liitteessä 4.5. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde-etuudet.
Osakkuusyritysten puolesta annettujen vastuusitoumusten määrät on esitetty liitteessä 7.1.
Vastuusitoumukset ja ehdolliset velat.
Johtoon kuuluville avainhenkilöille ei ole myönnetty lainoja 31.12.2025 eikä 31.12.2024.
Myöskään ehdollisia eriä ja sitoumuksia avainhenkilöiden puolesta ei ollut. Avainhenkilöihin
kuuluvat henkilöt lähipiireineen eivät ole olennaisessa liikesuhteessa konserniin.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 170

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

6.2 KONSERNIN TYTÄRYRITYKSET JA OSAKKUUS- JA YHTEISYRITYKSET
TYTÄRYRITYKSET

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira Oyj (emoyhtiö) | Helsinki | Suomi |  |  |
Aliada Quimica de Portugal Lda. | Estarreja | Portugali | 50,1 | 0,0 | 49,9
American H2O, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
AS Kemivesi | Lehmja Küla | Viro | 100,0 | 100,0 | 0,0
AT Apollo Technologies, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Chem Pro, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Corporación Kemira Chemicals de Venezuela, C.A. | Caracas | Venezuela | 100,0 | 0,0 | 0,0
Delta H2O, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Earthwise Environmental, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
GWT H2O, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
H2O Solutions of Illinois, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Industry Park i Helsingborg Förvaltning AB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemifloc a.s. | Přerov | Tsêkki | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemifloc Slovakia s.r.o. | Prešov | Slovakia | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemipol Sp. z.o.o. | Police | Puola | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemira (Asia) Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Jining) Environmental Engineering Co., Ltd. | Jining | Kiina | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Malaysia) SDN.BHD | Kuala Lumpur | Malesia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Thailand) Co., Ltd. | Bangkok | Thaimaa | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Vietnam) Company Limited | Long Thanh | Vietnami | 100,0 | 0,0 | 0,0

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira Argentina S.A. | Buenos Aires | Argentiina | 100,0 | 51,0 | 0,0
Kemira Australia Pty Ltd | Hallam | Australia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Cell Sp. z.o.o. | Ostroleka | Puola | 55,0 | 55,0 | 45,0
Kemira Chemicals (India) Private Limited | New Delhi | Intia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals (Nanjing) Co., Ltd. | Nanjing | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals (UK) Ltd. | Bradford | Iso-Britannia | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | Yanzhou City | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals AS | Gamle Fredrikstad | Norja | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Brasil Ltda. | São Paulo | Brasilia | 100,0 | 99,9 | 0,0
Kemira Chemicals Germany GmbH | Frankfurt am Main | Saksa | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Korea Corporation | Gunsan-City | Etelä-Korea | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals NV | Aartselaar | Belgia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Pte. Ltd. | Singapore | Singapore | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemie Ges.mbH | Krems | Itävalta | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chile Comercial Limitada | Santiago | Chile | 100,0 | 99,0 | 0,0
Kemira Chimie S.A.S.U. | Strasbourg | Ranska | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Europe Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Gdańsk Sp. z o.o. | Gdańsk | Puola | 100,0 | 0,0 | 0,0

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 171

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira Hong Kong Company Limited | Hong Kong | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Ibérica S.A. | Barcelona | Espanja | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Industrial Water Services, Inc | Atlanta, GA | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Kemira International Finance B.V. | Rotterdam | Hollanti | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Italy S.p.A. | San Giorgio di Nogaro | Italia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Japan Co., Ltd. | Tokyo | Japani | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Kemi AB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Kopparverket KB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira KTM d.o.o. | Ljubljana | Slovenia | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Purton Ltd. | Purton | Iso-Britannia | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Research Center Shanghai Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Rotterdam B.V. | Rotterdam | Hollanti | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Services IntermediateCo, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Kemira South Africa (Pty) Ltd. | Weltevreden park | Etelä- Afrikka | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Świecie Sp. z.o.o. | Swiecie | Puola | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Taiwan Corporation | Taipei | Taiwan | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira TC Wanfeng Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | Yanzhou City | Kiina | 80,0 | 0,0 | 20,0
Kemira Uruguay S.A. | Fray Bentos | Uruguay | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Water Danmark A/S | Copenhagen | Tanska | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Water Solutions Canada Inc. | Varennes | Kanada | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Water Solutions, Inc. | Atlanta, GA | Yhdysvallat | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemwater ProChemie s.r.o. | Bradlec | Tsêkki | 95,1 | 0,0 | 4,9

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
PT Kemira Chemicals Indonesia | Pasuruan | Indonesia | 99,8 | 99,8 | 0,2
PT Kemira Indonesia | Surabaya | Indonesia | 100,0 | 76,2 | 0,0
SimAnalytics Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 100,0 | 0,0
Wagenfuhr Water, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Water Engineering of Colorado, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Water Engineering of Iowa, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
Water Engineering, Inc. | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
WEI H2O NJ, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
WEI H2O of Kansas, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
WEI H2O of New York, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
WEI H2O Technologies, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2
WEI of Michigan, LLC | Mead, NE | Yhdysvallat | 96,8 | 0,0 | 3,2

OSAKKUUS- JA YHTEISYRITYKSET

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistusosuus, % | Emoyhtiön omistusosuus, %
Honkalahden Teollisuuslaituri Oy | Lappeenranta | Suomi | 50,0 | 0,0
Kemira Yongsan Chemicals Co., Ltd ¹⁾ | Seoul | Etelä-Korea | 35,0 | 0,0
Alpha BIO Oy | Kotka | Finland | 50,0 | 50,0

1) Osakkuusyritys valmistaa kuivaa polyakryyliamidia ja kationista monomeeria, joita käytetään pakkausmateriaalien ja
paperin tuotannossa sekä jätevesien käsittelyssä ja lietteen kuivatuksessa käytettävinä imeytys- ja
kuivatuskemikaaleina.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 172

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

OSUUDET OSAKKUUS- JA YHTEISYRITYKSISSÄ

Milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 4,8 | 4,8
Lisäykset | 3,5 | 0,0
Vähennykset | 0,0 | 0,0
Osuus tilikauden voitosta (+) / tappiosta (-) | -0,2 | 0,3
Valuuttakurssierot | -0,5 | -0,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 7,5 | 4,8

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto osakkuus- ja yhteisyritysten taloudellisesta
informaatiosta. Esitetyt luvut vastaavat osakkuus- ja yhteisyritysten tilinpäätöksessä
esitettyjä lukuja, eivät siis Kemira konsernin osuutta.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Varat | 44,7 | 43,3
Velat | 25,5 | 29,8
Liikevaihto | 32,2 | 32,5
Tilikauden voitto (+) / tappio (-) | -0,1 | 1,2

Osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa toteutetut lähipiiriliiketoimet on esitetty liitetiedossa 6.1.
Lähipiiri.
MÄÄRÄYSVALLATTOMIEN OMISTAJIEN OSUUDET

Milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 18,1 | 19,4
Osingot | -13,0 | -14,4
Osuus tilikauden tuloksesta | 12,9 | 13,2
Valuuttakurssierot | 0,2 | -0,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 18,1 | 18,1

MUUTOKSET KONSERNIRAKENTEESSA
Hankitut ja perustetut uudet tytäryhtiöt ja yhteisyritykset
• Kemira perusti International Flavors & Fragrances Inc. (IFF):n kanssa Alpha BIO Oy
yhteisyrityksen 27.3.2025.
• Kemira perusti uuden yhtiön Kemira Industrial Water Services, Inc. 29.8.2025.
• Kemira hankki Water Engineering Inc. alakonsernin 17.10.2025. Hankittu alakonserni
koostuu emoyhtiöstä (Kemira Services IntermediateCo, LLC) ja sen 16:sta tytäryhtiöstä,
jotka ovat: American H2O LLC, AT Apollo Technologies LLC, Chem Pro LLC, Delta H2O LLC,
Earthwise Environmental LLC, GWT H2O LLC, H2O Solutions of Illinois LLC, Wagenfuhr
Water LLC, Water Engineering of Colorado LLC, Water Engineering of Iowa LLC, Water
Engineering Inc, WEI H2O NJ LLC, WEI H2O of Kansas LLC,WEI H2O of New York LLC, WEI
H2O Technologies LLC, WEI of Michigan LLC.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 173

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

7. Taseen ulkopuoliset erät
7.1 VASTUUSITOUMUKSET JA EHDOLLISET VELAT
VASTUUSITOUMUKSET

Milj. euroa | 2025 | 2024
Takaukset |  |
Omien sitoumusten puolesta | 101,4 | 114,8
Osakkuusyhtiöiden puolesta | 9,9 | 10,9
Muiden puolesta | 0,4 | 2,8
Muut vastuut |  |
Omien sitoumusten puolesta | 0,9 | 0,8

Merkittävimmät taseen ulkopuoliset investointisitoumukset
Merkittävimmät aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa koskevat sopimuksiin
perustuvat sitoumukset 31.12.2025 olivat 19,0 miljoonaa euroa (18,7) liittyen
tehdasinvestointeihin.
Oikeudenkäynnit
Kemira sai marraskuussa 2024 Kiinan Yanzhoussa oikeuden päätöksen, joka liittyy tapaan,
jolla Kemiran yhteisyritystä Tiancheng Wanfeng Chemical Technology Co:n (TCWF) kanssa
johdetaan. Yhteisyritys, jossa Kemira omistaa 80 % ja TCWF 20 %, tuottaa pääasiassa AKD-
vahaa ja sen keskeistä raaka-ainetta rasvahappokloridia, ja se on toiminut vuodesta 2018
Shandongin maakunnassa Kiinassa. Kemira on valittanut Kiinan ylempään oikeusasteeseen,
koska se uskoo, että Yanzhoun tuomioistuimen päätös on perusteeton. Osapuolet ovat
yhdessä pyytäneet tuomioistuinta keskeyttämään valituksen käsittelyn, ja osapuolet jatkavat
neuvotteluja löytääkseen ratkaisun.
Lisäksi konserni on osallisena joissakin muissa oikeudellisissa menettelyissä, kuten
oikeudenkäynneissä, välimiesmenettelyissä, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä
menettelyissä, jotka liittyvät sen maailmanlaajuiseen toimintaan, konserni ei odota minkään
näiden oikeudellisten menettelyiden lopputuloksella olevan olennaista kielteistä vaikutusta
konsernin tulokseen tai taloudelliseen asemaan.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Ehdolliset velat
Ehdollinen velka on aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyt mahdollinen velvoite,
jonka olemassaolo varmistuu vasta konsernin ulkopuolella olevan epävarman tapahtuman
realisoituessa. Ehdolliseksi velaksi katsotaan myös sellainen olemassa oleva velvoite, joka ei
todennäköisesti edellytä maksuvelvoitteen täyttämistä, tai jonka suuruutta ei voida
määrittää luotettavasti. Ehdollinen velka esitetään liitetietona.
7.2 TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT
11.2.2026 Kemiran hallitus päätti aloittaa omien osakkeiden takaisinosto-ohjelman. Ohjelman
tavoitteena on optimoida Kemiran pääomarakennetta edelleen ja huomioida yhtiön eri
osakkeenomistajien näkökulmat. Hankittavien osakkeiden enimmäismäärä on 5 000 000
osaketta, ja niiden hankkimiseen voidaan käyttää enintään 100 miljoonaa euroa. Omien
osakkeiden takaisinostot tehdään 13.2.2026 ja 20.9.2026 välillä, ja hankitut osakkeet
mitätöidään ohjelman päätyttyä.
11.2.2026 Kemira ilmoitti hankkivansa SIDRA Wasserchemien. Yhtiö valmistaa koagulantteja
kahdella tuotantolaitoksellaan Saksassa ja palvelee asiakkaita Saksassa, Belgiassa ja
Alankomaissa. Yritysosto edellyttää Saksan kilpailuviranomaisten hyväksyntää, ja sen
odotetaan toteutuvan vuoden 2026 ensimmäisen puoliskon aikana. Kauppahinta on noin 75
miljoonaa euroa, ja se on ehdollinen tavanomaisille kauppahinnan oikaisuille.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 174

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Kemira Oyj:n tuloslaskelma

Tuhatta euroa | Liite | 2025 | 2024
Liikevaihto | 2 | 1 835 145 | 1 950 291
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos +/- | 4 | 1 431 | 991
Liiketoiminnan muut tuotot | 3 | 4 096 | 475
Materiaalit ja palvelut | 4 | -1 014 049 | -1 076 131
Henkilöstökulut | 5 | -56 893 | -61 562
Poistot ja arvonalentumiset | 6 | -21 473 | -21 760
Liiketoiminnan muut kulut | 7 | -657 783 | -665 570
Liikevoitto |  | 90 475 | 126 734
Rahoitustuotot ja -kulut | 8 | 19 650 | 97 866
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | 110 125 | 224 600
Tilinpäätössiirrot | 9 | -5 519 | -8 134
Tuloverot | 10 | -16 428 | -32 856
Tilikauden voitto |  | 88 178 | 183 610

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 175

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Kemira Oyj:n tase

Tuhatta euroa | Liite | 2025 | 2024
VASTAAVAA |  |  |
PYSYVÄT VASTAAVAT |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 11 | 32 082 | 41 328
Aineelliset hyödykkeet | 12 | 46 201 | 38 213
Sijoitukset | 13 |  |
Osuudet saman konsernin yrityksissä |  | 985 426 | 1 013 089
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  | 402 054 | 372 002
Osuudet osakkuusyhteisyrityksissä |  | 3 481 | 0
Muut osakkeet ja osuudet |  | 98 339 | 98 339
Muut sijoitukset |  | 6 127 | 6 127
Sijoitukset yhteensä |  | 1 495 428 | 1 489 557
Pysyvät vastaavat yhteensä |  | 1 573 711 | 1 569 098
VAIHTUVAT VASTAAVAT |  |  |
Vaihto-omaisuus | 14 | 146 893 | 143 985
Pitkäaikaiset saamiset | 15 |  |
Lainasaamiset |  | 0 | 400
Muut saamiset |  | 26 | 132
Laskennalliset verosaamiset |  | 16 083 | 16 181
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä |  | 16 109 | 16 713
Lyhytaikaiset saamiset | 15 | 417 874 | 518 239
Rahavarat | 16 | 207 462 | 465 527
Vaihtuvat vastaavat yhteensä |  | 788 339 | 1 144 464
Vastaavaa yhteensä |  | 2 362 050 | 2 713 562

Tuhatta euroa | Liite | 2025 | 2024
VASTATTAVAA |  |  |
OMA PÄÄOMA | 17 |  |
Osakepääoma |  | 221 762 | 221 762
Ylikurssirahasto |  | 257 878 | 257 878
Käyvän arvon rahasto |  | 850 | -2 217
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 199 964 | 199 964
Edellisten tilikausien voitto |  | 387 154 | 410 456
Tilikauden voitto |  | 88 178 | 183 610
Oma pääoma yhteensä |  | 1 155 785 | 1 271 452
TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ | 18 | 24 040 | 16 971
PAKOLLISET VARAUKSET | 19 | 56 413 | 52 464
VIERAS PÄÄOMA |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma | 20 |  |
Laskennalliset verovelat |  | 412 | 281
Muu pitkäaikainen vieras pääoma |  | 495 345 | 445 058
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 495 757 | 445 340
Lyhytaikainen vieras pääoma | 21 | 630 055 | 927 335
Vieras pääoma yhteensä |  | 1 125 812 | 1 372 675
Vastattavaa yhteensä |  | 2 362 050 | 2 713 562

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 176

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Kemira Oyj:n rahoituslaskelma

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
LIIKETOIMINNAN RAHAVIRTA |  |
Tilikauden tulos | 88 178 | 183 610
Oikaisut |  |
Suunnitelmanmukaiset poistot | 21 473 | 21 760
Realisoitumattomat valuuttakurssierot (netto) | 4 145 | -7 274
Rahoitustuotot ja -kulut (+/-) | -19 650 | -97 866
Tuloverot | 16 428 | 32 856
Muut oikaisut (+/-) | 10 352 | -2 575
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta | 120 925 | 130 510
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten lisäys (-) / vähennys (+) | 49 607 | -58 066
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) | -2 908 | -2 620
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys (-) | -161 240 | 134 495
Käyttöpääoman muutos | -114 541 | 73 809
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | 6 384 | 204 320
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -30 497 | -32 413
Saadut korot ja muut rahoitustuotot | 45 432 | 92 233
Realisoituneet valuuttakurssierot (netto) | 797 | 985
Saadut osingot | 30 349 | 44 580
Maksetut välittömät verot | -32 183 | -43 071
Liiketoiminnan rahavirta | 20 282 | 266 633

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
INVESTOINTIEN RAHAVIRTA |  |
Investoinnit tytäryhtiöosakkeisiin | -83 | -3 159
Investoinnit osakkuusyhteisyritysosakkeisiin | -3 481 | 0
Investoinnit aineettomiin hyödykkeisiin | -6 226 | -6 477
Investoinnit aineellisiin hyödykkeisiin | -15 172 | -8 877
Luovutustulot tytäryhtiöosakkeista | 0 | 94 056
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 335 | 1 866
Lainasaamisten lisäys (-) / vähennys (+) | -6 633 | 40 392
Investointien rahavirta | -31 259 | 117 800
Rahavirta ennen rahoitusta | -10 977 | 384 433
RAHOITUKSEN RAHAVIRTA |  |
Omien osakkeiden hankinta | -96 277 | 0
Lyhytaikaisten lainojen nostot (+) / takaisinmaksut (-) | 19 710 | 3 050
Pitkäaikaisten lainojen nostot (+) | 50 000 | 50 000
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut (-) | -130 121 | -200 000
Oman pääoman palautukset tytäryrityksiltä | 24 504 | 0
Maksetut osingot | -113 098 | -104 702
Maksetut konserniavustukset | -7 000 | 0
Rahoituksen rahavirta | -252 282 | -251 652
Rahavarojen muutos lisäys (+) / -vähennys (-) | -263 259 | 132 781
Rahavarat 31.12. | 207 462 | 465 527
Valuuttakurssivoitot (+) / -tappiot (-) rahavaroista | 5 194 | -2 863
Rahavarat 1.1. | 465 527 | 335 609
Rahavarojen muutos lisäys (+) / -vähennys (-) | -263 259 | 132 781

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 177

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
1. Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
LAATIMISPERUSTE
Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu Suomessa voimassa olevien
lakien ja säännösten mukaan (FAS). Kemira-konsernin
tilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien
(IFRS) mukaisesti, ja emoyhtiö noudattaa konsernin
laatimisperiaatteita aina kun se on FAS:n mukaan
mahdollista.
ARVOSTUS JA JAKSOTUSPERIAATTEET
PYSYVIEN VASTAAVIEN ARVOSTAMINEN
Taseeseen merkittyjen aineettomien ja aineellisten
hyödykkeiden hankintamenosta on vähennetty suunnitelman
mukaiset poistot ja arvonalentumiset. Hankintamenoon on
luettu hankinnasta ja valmistuksesta aiheutuneet muuttuvat
menot. Saadut julkiset avustukset on kirjattu käyttöomai-
suushyödykkeiden kirjanpitoarvojen vähennykseksi.
Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu tasapoistoina
aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden taloudellisen
pitoajan perusteella. Poistot on tehty hyödykkeen
käyttöönottokuukaudesta alkaen.
Poistoajat ovat:
Muut aineettomat hyödykkeet 5–10 vuotta
Rakennukset ja rakennelmat 20–40 vuotta
Koneet ja kalusto 3–15 vuotta
Pysyvien vastaavien osakkeet on arvostettu
hankintamenoonsa tai arvonalennuksella vähennettyyn
arvoon.
VAIHTO-OMAISUUDEN ARVOSTAMINEN
Vaihto-omaisuus on merkitty taseeseen hankintamenoonsa
tai sitä alempaan jälleenhankintahintaan tai todennäköiseen
myyntihintaan. Vaihto-omaisuuden hankintamenoon on
sisällytetty muuttuvien menojen lisäksi osuus hankinnan ja
valmistuksen kiinteistä menoista. Raaka-ainevaraston
hankintameno on määritetty painotetun keskihinnan
menetelmää käyttäen. Valmiiden ja keskeneräisten
tuotteiden hankintameno sisältää normaalin toiminta-asteen
mukaisen osuuden valmistuksen välillisistä kustannuksista.
RAHOITUSVÄLINEIDEN ARVOSTAMINEN
Kemira konsernin rahoitusriskien suojaaminen on keskitetty
Kemira Oyj:hin, joka solmii valuutta-, korko- ja
hyödykejohdannaissopimuksia konsernin ulkopuolisten
vastapuolien kanssa. Konsernissa suojauslaskennassa
olevien valuuttajohdannaisten, jotka eivät täytä emoyhtiössä
suojauslaskennan ehtoja niiden suojatessa konserniyhtiöiden
kaupallisia virtoja, käyvän arvon muutos kirjataan emon
tuloslaskelmaan. Samoin myös konsernissa muiden
suojauslaskennan ulkopuolella olevien valuuttajohdan-
naisten, jotka on tehty suojaamaan konsernin liiketoiminnan
valuuttamääräisiä ostoja tai myyntejä tai rahoituseriä, käyvän
arvon muutos kirjataan tuloslaskelmaan. Korkojohdannaisten
käyvän arvon muutos kirjataan aina rahoituseriin riippumatta
siitä täyttääkö johdannainen suojauslaskennan ehdot.
Hyödykejohdannaiset koostuvat sähkö- ja maakaasujohdan-
naissopimuksista.
Suojauslaskennan piirissä olevien hyödykejohdannaisten,
jotka suojaavat Kemira Oyj:n hyödykeostoja, käypä arvo
kirjataan käyvän arvon rahastoon, samoin kuin niiden
valuuttasuojausten, jotka suojaavat Kemira Oyj:n omia
liiketoiminnan valuuttamääräisiä kassavirtoja seuraavan 12
kuukauden ajalta. Suojauslaskennassa olevan johdannais-
sopimuksen eräännyttyä tai suojauslaskennan päätyttyä sen
ollessa tehotonta käyvän arvon rahastoa oikaistaan
johdannaisen arvolla kirjaamalla se tuloslaskelmaan.
Johdannaisten käypään arvoon arvostamisessa ja
kirjaamisessa käyvän arvon rahastoon sovelletaan
kirjanpitolain luvun 5 pykälä 2a:ta.
Johdannaissopimusten arvostusmenetelmistä on kerrottu
konsernin liitetiedoissa 5.4 ja 5.6.
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon määrittäminen on
kuvattu konsernin liitetiedossa 5.4. Rahoitusriskien hallinnan
periaatteet löytyvät konsernin liitetiedosta 5.5. Suojauslas-
kennan periaatteet sekä johdannaisten arvostamisesta on
kerrottu konsernin liitetiedossa 5.6.
Muiden pitkäaikaisten velkojen pääoma-alennuksia sekä
lainojen liikkeeseenlaskumenoja on aktivoitu kirjanpitolain
sallimalla tavalla emoyhtiön tilinpäätöksessä. Näiden
menojen kuluksi kirjaamaton määrä 2,0 miljoonaa euroa (1,1)
sisältyy taseeseen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 178

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

PAKOLLISET VARAUKSET
Pakolliset varaukset muodostuvat eläke- ja henkilöstö-
menoihin, ympäristövelvoitteisiin, uudelleenjärjestelyihin
sekä oikeudellisiin vaateisiin liittyvistä velvoitteista, kun
aikaisemman tapahtuman seurauksena on syntynyt
oikeudellinen tai tosiasiallinen, olemassa oleva velvoite, jonka
toteutumisesta aiheutuu todennäköisesti vastaisia menoja ja
jonka määrä voidaan arvioida luotettavasti.
LIIKEVAIHTO
Kemira Oyj:n liikevaihto koostuu pääsääntöisesti tavaroiden
ja palveluiden myynnistä. Liikevaihtoon on sisällytetty myös
konsernin sisäiset palveluveloitukset bruttona.
ELÄKEJÄRJESTELYT
Yhtiön lakisääteiset eläkkeet on hoidettu
eläkevakuutusyhtiöissä ja lisäeläkkeet pääosin omassa
eläkesäätiössä. Eläkekulut muodostuvat maksuista
eläkevakuutusyhtiöille sekä mahdollisista eläkesäätiön
kannatusmaksuista ja kirjataan tulosvaikutteisesti.
HENKILÖSTÖN OSAKEPOHJAINEN
KANNUSTINJÄRJESTELMÄ
Osakepalkkiojärjestelmien kirjanpitokäsittely on selostettu
konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteissa. Emoyhtiössä
osakepalkkioiden rahaosuus kirjataan kuluksi palkkion
ansaintavuonna ja osakeosuus osakkeiden luovutusvuonna
keskimääräiseen hankintahintaan.
ULKOMAAN RAHAN MÄÄRÄISTEN ERIEN
ARVOSTUS
Ulkomaanrahan määräiset päivittäiset liiketapahtumat
muutetaan toimintavaluutaksi tapahtumapäivän kursseja
käyttäen. Tilinpäätöksessä valuuttamääräiset saamiset ja
velat arvostetaan käyttäen tilinpäätöspäivän
valuuttakursseja. Liiketoimintaan liittyvät kurssierot ja
liiketoimintaan liittyvät ulkomaan rahan määräiset
valuuttavirtojen suojaamiseen liittyvät kurssierot käsitellään
myyntien ja ostojen oikaisuina. Rahoitukseen suojaamiseen
liittyvät kurssierot esitetään rahoitustuotoissa ja -kuluissa.
LASKENNALLISET VEROT
Laskennallinen verovelka tai -saaminen on laskettu
verotuksen ja tilinpäätöksen välisille väliaikaisille eroille
käyttäen tilinpäätöshetkellä vahvistettua seuraavien vuosien
verokantaa. Taseeseen sisältyy laskennallinen verovelka
kokonaisuudessaan ja laskennallinen verosaaminen arvioidun
todennäköisen saamisen suuruisena johdon arvion mukaan.
Suojauslaskennan piirissä olevien sähkösuojauksien sekä
ostojen ja myyntien valuuttasuojauksien markkina-arvojen
tehokas osuus on kirjattu käyvän arvon rahastoon
laskennallisella verolla vähennettynä.
VUOKRASOPIMUKSET
Kaikki leasingmaksut on käsitelty vuokrakuluina.
RAHOITUSLASKELMA
Emoyhtiön rahoituslaskelma on laadittu
Kirjanpitolautakunnan rahoituslaskelmaa koskevan
yleisohjeen (30.1.2007) mukaisesti.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 179

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

2. Liikevaihto

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto liiketoimintayksiköittäin |  |
Packaging & Hygiene Solutions | 380 022 | 422 059
Water Solutions | 536 684 | 547 696
Fiber Essentials | 365 828 | 381 895
Konsernin sisäinen | 552 611 | 598 640
Yhteensä | 1 835 145 | 1 950 291
Liikevaihdon jakauma markkina-alueittain, % liikevaihdosta |  |
Suomi, emoyhtiön kotipaikka | 22 | 22
Muu EMEA | 57 | 55
Americas | 12 | 13
APAC | 8 | 10
Yhteensä | 100 | 100

3. Liiketoiminnan muut tuotot

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Käyttöomaisuuden myyntivoitot | 240 | 152
Saadut vakuutuskorvaukset | 3 427 | 53
Muut liiketoiminnan tuotot | 429 | 270
Yhteensä | 4 096 | 475

4. Materiaalit ja palvelut

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos | -1 431 | -991
Materiaalit ja palvelut |  |
Aineet ja tarvikkeet |  |
Ostot tilikauden aikana | 1 008 298 | 1 074 630
Varaston muutos (lisäys - / vähennys +) | -2 928 | -7 153
Ulkopuoliset palvelut | 8 679 | 8 654
Yhteensä | 1 014 049 | 1 076 131
Materiaalit ja palvelut yhteensä | 1 012 618 | 1 075 140

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 180

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

5. Henkilöstöä koskevat liitetiedot
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä | 2025 | 2024
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana | 516 | 506
Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Henkilöstökulut |  |
Palkat ja palkkiot | 58 303 | 64 092
Eläkekulut ¹⁾ | -1 944 | -4 064
Muut henkilöstösivukulut | 534 | 1 534
Yhteensä | 56 893 | 61 562
Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Johdon palkat ja palkkiot ²⁾ |  |
Toimitusjohtaja | 3 324 | 3 511
Toimitusjohtajan sijainen | 955 | 906
Hallituksen jäsenet | 686 | 614
Yhteensä | 4 965 | 5 031
Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Palkkoihin ja palkkioihin sisältyvät tulos- ja osakepalkkiot |  |
Toimitusjohtaja | 2 684 | 2 590
Toimitusjohtajan sijainen | 906 | 703
Yhteensä | 3 590 | 3 293

Vuonna 2023 palkat ja palkkiot olivat yhteensä 58 900 tuhatta euroa.
1) Vuonna 2025 eläkekulut sisältävät ylikatteen palautusta 10,0 milj. euroa (11,9) Eläkesäätiö Neliapilasta.
2) Kemira Oyj:n toimitusjohtajalle sekä toimitusjohtajan sijaiselle maksetut palkat sisältävät luontaisedut.
Hallitus päätti luopua ennakkoon nimetystä toimitusjohtajan sijaisesta 20.3.2025.
Muut lähipiiritapahtumat esitetään konsernin liitetiedossa 6.1.
6. Poistot ja arvonalentumiset

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Suunnitelman mukaiset poistot | 21 238 | 21 181
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä ¹⁾ | 235 | 578
Yhteensä | 21 473 | 21 760

7. Liiketoiminnan muut kulut

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Vuokrat | 10 940 | 8 636
Konsernin sisäiset palkkiovalmistuksen kulut | 262 449 | 250 911
Muut konsernin sisäiset veloitukset | 171 929 | 161 546
Rahdit ja toimituskulut | 121 385 | 123 583
Ulkopuoliset palvelut | 22 617 | 22 377
Muut liiketoiminnan kulut ¹⁾ | 68 462 | 98 516
Yhteensä | 657 783 | 665 570

1) Vuonna 2025 liiketoiminnan muut kulut sisältävät pakollisten varausten nettolisäystä 4 144 tuhatta euroa
(nettovähennystä 322 tuhatta euroa vuonna 2024). Vuonna 2024 muut liiketoiminan kulut sisälsivät myös 28 798 tuhatta
euroa kuluja Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyen.
TILINTARKASTAJAN PALKKIOT JA PALVELUT

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Tilintarkastus | 572 | 542
Kestävyysraportoinnin tarkastus | 127 | 136
Veroneuvonta | 94 | 61
Muut palvelut | 27 | 3
Yhteensä | 820 | 742

Ernst & Young Oy toimii yhtiön tilintarkastajana.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 181

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

8. Rahoitustuotot ja -kulut

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Osinkotuotot |  |
Konserniyhtiöiltä | 29 913 | 44 553
Muilta | 436 | 26
Yhteensä | 30 349 | 44 580
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Korkotuotot konserniyhtiöiltä | 37 322 | 48 504
Korkotuotot muilta | 10 260 | 14 266
Muut rahoitustuotot konserniyhtiöiltä ¹⁾ | 841 | 16 720
Muut rahoitustuotot muilta²⁾ | 0 | 3 055
Valuuttakurssivoitot konserniyhtiöiltä (netto) | 0 | 21 206
Valuuttakurssivoitot muilta (netto) | 9 617 | 0
Yhteensä | 58 041 | 103 751
Rahoitustuotot yhteensä | 88 389 | 148 330
Arvonmuutokset pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Konserniyhtiöt ³⁾ | -3 242 | -10 376
Yhteensä | -3 242 | -10 376
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Korkokulut konserniyhtiöille | -6 337 | -9 914
Korkokulut muille | -17 708 | -22 179
Muut rahoituskulut konserniyhtiöille | -389 | 0
Muut rahoituskulut muille | -2 065 | -2 001
Valuuttakurssitappiot konserniyhtiöiltä (netto) | -38 999 | 0
Valuuttakurssitappiot muilta (netto) | 0 | -5 995
Yhteensä | -65 497 | -40 088

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Rahoituskulut yhteensä | -68 739 | -50 464
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | 19 650 | 97 866
Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Kurssierot |  |
Realisoituneet | 797 | 1 203
Realisoitumattomat | -30 179 | 14 009
Yhteensä | -29 382 | 15 211

1) 2024 muut rahoitustuotot konserniyhtiöiltä sisältävät 16 720 tuhatta euroa myyntivoittoa Kemira Chemicals Canada
Inc.:n osakkeiden myymisestä Kemira Europe Oy:lle.
2) 2024 muut rahoitustuotot muilta sisältävät 3 055 tuhatta euroa Kemira Chemicals, Inc osakkeiden myymisestä Artek
US Holding Corp.:lle.
3) Arvonmuutokset pysyvien vastaavien sijoituksista konserniyhtiöille sisältävät tytäryhtiöosakkeiden alaskirjauksia.
9. Tilinpäätössiirrot

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Poistoeron muutos (lisäys - / vähennys +) |  |
Suunnitelman mukaisten ja verotuksessa tehtyjen poistojen erotus | -7 069 | -1 134
Yhteensä | -7 069 | -1 134
Konserniavustus |  |
Saadut konserniavustukset | 3 500 | 0
Annetut konserniavustukset | -1 950 | -7 000
Yhteensä | 1 550 | -7 000
Tilinpäätössiirrot yhteensä | -5 519 | -8 134

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 182

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

10. Tuloverot

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta | -14 646 | -30 267
Tuloverot aikaisemmilta tilikausilta | -892 | -238
Laskennallisten verojen muutos | 539 | -159
Muut verot ja veronluonteiset maksut | -1 429 | -2 192
Yhteensä | -16 428 | -32 856

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 183

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

11. Aineettomat hyödykkeet

2025, Tuhatta euroa | Aineettomat oikeudet | Liikearvo | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Muu aineeton omaisuus | Yhteensä |
Hankintameno 1.1. | 290 440 | 32 597 | 3 099 | 39 878 | 366 014 |
Lisäykset | 5 395 | 300 | 531 | 0 | 6 226 |
Vähennykset | -2 855 | 0 | -945 | 0 | -3 800 |
Siirrot erien välillä | 1 562 | 0 | -1 562 | 0 | 0 |
Hankintameno 31.12. | 294 543 | 32 897 | 1 122 | 39 878 | 368 440 |
Kertyneet poistot 1.1. | -263 115 | -21 693 | 0 | -39 878 | -324 686 |
Vähennysten kertyneet poistot | 2 577 | 0 | 0 | 0 | 2 577 |
Siirtojen kertyneet poistot | -6 | 0 | 0 | 0 | -6 |
Tilikauden poistot | -10 595 | -3 648 | 0 | 0 | -14 243 |
Kertyneet poistot 31.12. | -271 139 | -25 341 | 0 | -39 878 | -336 358 |
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 23 404 | 7 556 | 1 122 | 0 | 32 082 |
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 27 325 | 10 905 | 3 099 | 0 | 41 328 |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 184

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

12. Aineelliset hyödykkeet

2025, Tuhatta euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 618 | 18 107 | 112 609 | 343 | 7 131 | 139 808
Lisäykset | 0 | 1 355 | 12 543 | 0 | 1 274 | 15 172
Vähennykset | 0 | -2 273 | -6 102 | -282 | 0 | -8 658
Siirrot erien välillä | 0 | 1 317 | 5 709 | 0 | -7 026 | 0
Hankintameno 31.12. | 1 618 | 18 506 | 124 758 | 61 | 1 379 | 146 322
Kertyneet poistot 1.1. | -110 | -8 843 | -92 300 | -342 | 0 | -101 595
Vähennysten kertyneet poistot | 0 | 2 273 | 5 908 | 282 | 0 | 8 463
Siirtojen kertyneet poistot | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 6
Tilikauden poistot | 0 | -743 | -6 251 | 0 | 0 | -6 995
Kertyneet poistot 31.12. | -110 | -7 308 | -92 644 | -60 | 0 | -100 121
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 1 509 | 11 198 | 32 114 | 1 | 1 379 | 46 201
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 1 509 | 9 263 | 20 309 | 2 | 7 131 | 38 213

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 185

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

13. Sijoitukset

2025, Tuhatta euroa | Osuudet saman konsernin yrityksissä | Saamiset saman konsernin yrityksiltä | Osuudet osakkuus- yhteisyrityksissä | Muut osakkeet ja osuudet | Muut Saamiset | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 013 089 | 372 002 | 0 | 98 339 | 6 127 | 1 489 557
Lisäykset | 83 | 137 627 | 3 481 | 0 | 0 | 141 191
Vähennykset | -24 504 | -107 574 | 0 | 0 | 0 | -132 078
Arvonalentumiset | -3 242 | 0 | 0 | 0 | 0 | -3 242
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 985 426 | 402 054 | 3 481 | 98 339 | 6 127 | 1 495 428
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 1 013 089 | 372 002 | 0 | 98 339 | 6 127 | 1 489 557

14. Vaihto-omaisuus

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Aineet ja tarvikkeet | 53 306 | 50 379
Valmiit tuotteet | 89 372 | 88 455
Ennakkomaksut | 4 215 | 5 152
Yhteensä | 146 893 | 143 985

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 186

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

15. Saamiset

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Saamiset muilta |  |
Lainasaamiset | 0 | 400
Muut saamiset | 26 | 132
Yhteensä | 26 | 532
Laskennalliset verosaamiset |  |
Tilinpäätössiirroista | 172 | 229
Varauksista | 10 588 | 9 759
Valuutta- ja sähkönsuojauksesta | 199 | 835
Arvostuksista | 4 285 | 4 285
Muista laskennallisista verosaamisista | 840 | 1 073
Yhteensä | 16 083 | 16 181
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 16 109 | 16 713
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 151 345 | 156 789
Lainasaamiset | 85 476 | 143 326
Maksetut ennakot | 18 066 | 18 066
Muut saamiset | 4 515 | 48 128
Siirtosaamiset | 13 675 | 8 266
Yhteensä | 273 077 | 374 575
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 35 | 391
Yhteensä | 35 | 391

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Saamiset muilta |  |
Myyntisaamiset | 119 669 | 123 785
Lainasaamiset | 909 | 500
Maksetut ennakot | 146 | 112
Muut saamiset | 4 027 | 5 934
Siirtosaamiset | 20 011 | 12 941
Yhteensä | 144 762 | 143 272
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 417 874 | 518 239
Saamiset yhteensä | 433 984 | 534 951
Siirtosaamisten olennaiset erät |  |
Korot | 227 | 1 217
Verot | 6 037 | 0
Jaksotetut suojauskulut | 5 224 | 5 836
Ennakkoon maksetut kulut | 5 372 | 4 989
Kertyneet tulot | 253 | 446
Muut erät | 2 899 | 452
Yhteensä | 20 011 | 12 941

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 187

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

16. Rahavarat

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Rahat ja pankkisaamiset | 127 541 | 217 925
Rahoitusarvopaperit | 79 921 | 247 602
Rahavarat yhteensä | 207 462 | 465 527
Rahoitusarvopaperit |  |
Kirjanpitoarvo | 79 921 | 247 602
Jälleenhankintahinta | 80 000 | 248 000
Erotus | -79 | -398

Rahoitusarvopaperit sisältävät maturiteetiltaan alle kolmen kuukauden pituisia talletuksia ja
yritystodistussijoituksia.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 188

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

17. Oma pääoma

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma 1.1. | 221 762 | 221 762
Osakepääoma 31.12. | 221 762 | 221 762
Ylikurssirahasto 1.1. | 257 878 | 257 878
Ylikurssirahasto 31.12. | 257 878 | 257 878
Käyvän arvon rahasto 1.1. | -2 217 | 9 961
Rahavirran suojaus | 3 067 | -12 178
Käyvän arvon rahasto 31.12. | 850 | -2 217
Sidottu oma pääoma yhteensä 31.12. | 480 489 | 477 422
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 199 964 | 199 964
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 199 964 | 199 964
Edellisten tilikausien voitto 1.1. | 594 065 | 513 716
Osingonjako | -114 281 | -104 702
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä |  |
Luovutetut osakkeet | 3 647 | 3 372
Palautuneet osakkeet | 0 | -1 931
Hankitut omat osakkeet | -96 277 | 0
Edellisten tilikausien voitto 31.12. | 387 154 | 410 456
Tilikauden voitto | 88 178 | 183 610
Vapaa oma pääoma yhteensä 31.12. | 675 296 | 794 029
Oma pääoma yhteensä 31.12. | 1 155 785 | 1 271 452

JAKOKELPOINEN VAPAA OMA PÄÄOMA

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Laskelma jakokelpoisesta omasta pääomasta |  |
Voitto edellisiltä tilikausilta | 387 154 | 410 456
Tilikauden voitto | 88 178 | 183 610
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 199 964 | 199 964
Jakokelpoinen vapaa oma pääoma 31.12. | 675 296 | 794 029

OMIEN OSAKKEIDEN MUUTOKSET

Tuhatta | Euroa | Kpl
Hankintameno/määrä 1.1.2025 | 10 299 | 1 359
Muutos | -3 510 | -463
Hankintameno/määrä 31.12.2025 | 6 788 | 896

18. Tilinpäätössiirtojen kertymä
Tilinpäätössiirtojen kertymä yhtiössä muodostuu kertyneestä poistoerosta.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 189

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

19. Pakolliset varaukset

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset varaukset |  |
Eläkevaraukset | 5 170 | 5 365
Ympäristövaraukset ¹⁾ | 21 533 | 9 960
Henkilöstökuluvaraukset | 112 | 127
Muut pakolliset varaukset | 18 124 | 24 943
Pitkäaikaiset varaukset yhteensä | 44 938 | 40 396
Lyhytaikaiset varaukset |  |
Ympäristövaraukset | 1 116 | 2 383
Henkilöstökuluvaraukset | 0 | 2 042
Muut pakolliset varaukset | 10 358 | 7 643
Lyhytaikaiset varaukset yhteensä | 11 474 | 12 069
Varaukset yhteensä | 56 413 | 52 464
Muutos pakollisissa varauksissa |  |
Pakolliset varaukset 1.1. | 52 464 | 52 957
Varausten käyttö tilikauden aikana | -12 301 | -12 332
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | -245 | -362
Varausten lisäys tilikauden aikana | 16 494 | 12 202
Pakolliset varaukset 31.12. | 56 413 | 52 464

1) Suurimmat ympäristövaraukset ja niiden muutokset koskevat tehtaiden sulkemisia ja maa-alueelta poistetusta POP-
jätteestä ja sen hävittämisestä Vaasassa.
Ympäristöriskit ja -vastuut esitetään konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 4.6.
20. Pitkäaikaiset velat

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Lainat rahoituslaitoksilta | 280 000 | 230 000
Joukkovelkakirjalaina | 199 221 | 198 895
Muut pitkäaikaiset velat | 16 125 | 16 163
Yhteensä | 495 345 | 445 058
Velat, jotka erääntyvät myöhemmin kuin viiden vuoden kulutta |  |
Muut velat | 16 037 | 16 037
Yhteensä | 16 037 | 16 037
Laskennalliset verovelat |  |
Valuutta- ja sähkönsuojauksesta | 412 | 281
Yhteensä | 412 | 281
Pitkäaikainen vieraspääoma yhteensä | 495 757 | 445 340

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 190

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

21. Lyhytaikaiset velat

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Lainat | 31 198 | 11 488
Ostovelat | 172 532 | 219 300
Muut velat | 241 659 | 363 798
Siirtovelat | 28 609 | 6 559
Yhteensä | 473 998 | 601 145
Velat muille |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 0 | 133 488
Saadut ennakot | 751 | 437
Ostovelat | 84 138 | 94 762
Muut velat | 11 830 | 9 117
Siirtovelat | 59 337 | 88 387
Yhteensä | 156 056 | 326 190
Lyhytaikaiset velat yhteensä | 630 055 | 927 335
Siirtovelkojen olennaiset erät |  |
Henkilökulujaksotukset | 18 017 | 26 659
Korot ja kurssierot | 8 062 | 12 127
Kulujaksotukset | 28 990 | 32 869
Tuloverojaksotukset | 773 | 9 953
Muut | 3 495 | 6 780
Yhteensä | 59 337 | 88 387

22. Johdannaisinstrumentit

| 2025 | 2024
Nimellisarvot, tuhatta euroa | Yhteensä | Yhteensä
Valuuttajohdannaiset |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 710 013 | 612 726
joista rahavirran suojaukseen | 117 410 | 127 134
Hyödykejohdannaiset |  |
Hyödyketermiinisopimukset (MWh) ¹⁾ | 263 305 | 230 656
joista rahavirran suojaukseen | 244 919 | 230 656

1) Kaasu- ja sähkötermiinisopimuksia

| 2025
Käyvät arvot, tuhatta euroa | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 4 997 | 3 515 | 1 482
joista rahavirran suojaukseen | 2 233 | 194 | 2 039
Hyödykejohdannaiset |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset ¹⁾ | 264 | 1 117 | -853
joista rahavirran suojaukseen | 121 | 1 117 | -997

1) Hyödyketermiinisopimusten käyvistä arvoista 61 tuhatta euroa erääntyy vuoden 2025 jälkeen (6 tuhatta euroa)

| 2024
Käyvät arvot, tuhatta euroa | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 5 369 | 7 600 | -2 231
joista rahavirran suojaukseen | 495 | 4 331 | -3 836
Hyödykejohdannaiset |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset ¹⁾ | 1 567 | 161 | 1 406
joista rahavirran suojaukseen | 1 567 | 161 | 1 406

1) Hyödyketermiinisopimusten käyvistä arvoista 6 tuhatta euroa erääntyy vuoden 2024 jälkeen (1 597 tuhatta euroa)
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 191

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

23. Vakuudet ja vastuusitoumukset

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Annetut vakuudet |  |
Omien sitoumusten puolesta |  |
Liiketoimintaan liittyvät toimitus-, ympäristö- ja muut takaukset | 18 671 | 18 964
Samaan konserniin kuuluvien yritysten puolesta |  |
Liiketoimintaan ja rahoitukseen liittyvät takaukset | 441 598 | 523 933
Osakkuusyritysten puolesta |  |
Liiketoimintaan ja rahoitukseen liittyvät takaukset | 9 900 | 10 915
Muiden puolesta |  |
Takaukset | 177 | 2 582
Vuokravastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 7 553 | 2 923
Myöhemmin maksettavat | 65 138 | 3 566
Yhteensä | 72 690 | 6 489
Leasingvastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 3 510 | 2 513
Myöhemmin maksettavat | 5 829 | 4 528
Yhteensä | 9 339 | 7 041

Taloudelliset vastuut
Yhtiö on velvollinen tarkistamaan vuosina 2017 - 2025 valmistuneista kiinteistöinvestoinneista
tekemiään arvonlisäverovähennyksiä, jos kiinteistöjen verollinen käyttö vähenee
tarkistuskauden aikana. Vastuun enimmäismäärä on 1,0 miljoonaa euroa ja viimeinen
tarkistusvuosi on 2034.
24. Liitetiedot lähipiiriliiketoimista

Tuhatta euroa | 2025 | 2024
Osakeyhtiölain vaatimat lähipiiriliitetiedot |  |
Merkittävimmät konserniyhtiöt, joiden kanssa yhtiöllä on lainoja |  |
Kemira Water Solutions Inc. | 152 998 | 173 041
Kemira Chemicals Oy | 62 400 | 67 400
Kemira Industrial Water Services, Inc | 59 574 | 0
Muut konserniyhtiöt | 212 559 | 215 208
Yhteensä | 487 531 | 515 327

Kemira Oyj toimii päämiehenä EMEA ja APAC liiketoiminnassa. Merkittävimmät taseen
lähipiiritapahtumat ovat konserniyhtiöiden lainat. Pääosin laina annetaan tytäryhtiön
kirjanpitovaluutassa emoyhtiön suojatessa valuuttariskin. Lainojen viitekorkoihin lisättävät
marginaalit ovat markkinaehtoisia.
Konsernissa käytetään konsernipankkitilijärjestelmiä kassanhallinnan välineenä. Mukana
ollessaan emoyhtiö toimii konsernitilien haltijana. Tytäryhtiöillä on aina oikeus sen
konsernisaamistilillä oleviin varoihin, eikä konsernitilitoiminta vaikuta tytäryhtiöiden toiminnan
jatkuvuutta heikentävästi.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 192

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

25. Omistukset muissa yrityksissä

| Maa | Yhtiön omistusosuus, %
Konserniyritykset |  |
AS Kemivesi | Viro | 100,00
Kemira Argentina S.A. | Argentiina | 51,00
Kemira Cell Sp. z.o.o. | Puola | 55,00
Kemira Chemicals (Nanjing) Co., Ltd. | Kiina | 100,00
Kemira Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | Kiina | 100,00
Kemira Chemicals (UK) Ltd. | Iso-Britannia | 100,00
Kemira Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | Kiina | 100,00
Kemira Chemicals Germany GmbH | Saksa | 100,00
Kemira Chemicals Korea Corporation | Etelä-Korea | 100,00
Kemira Chemie GesmbH | Itävalta | 100,00
Kemira Chile Comercial Limitada | Chile | 99,00
Kemira Europe Oy | Suomi | 100,00
Kemira Hong Kong Company Limited | Kiina | 100,00
Kemira International Finance B.V. | Hollanti | 100,00
Kemira KTM d.o.o. | Slovenia | 100,00
Kemira Purton Ltd | Iso-Britannia | 100,00
Kemira Świecie Sp. z o.o. | Puola | 100,00
Kemira Water Danmark A/S | Tanska | 100,00
PT Kemira Chemicals Indonesia | Indonesia | 99,77
PT Kemira Indonesia | Indonesia | 76,23
SimAnalytics Oy | Suomi | 100,00
Yhteisyritykset |  |
Alpha Bio Oy | Suomi | 50,00

Muutokset konsernirakenteessa
Kemira Oyj perusti International Flavors & Fragrances Inc. (IFF):n kanssa Alpha Bio Oyn
yhteisyrityksen 27.03.2025.
Konsernin tytäryritykset ja osakkuus- ja yhteisyritykset on esitetty konsernin liitetiedossa 6.2.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 193

HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA ALLEKIRJOITUKSET | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

Kemira Oyj:n hallituksen voitonjakokelpoisten varojen jakoehdotus
yhtiökokoukselle sekä tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12. 2025 ovat 675 295 741 euroa, josta tilikauden tulos
on 88 177 782 euroa.
Hallitus ehdottaa 19.3.2026 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinkoa jaetaan
0,76 euroa osaketta kohden. Osingonmaksun täsmäytyspäivänä yhtiön hallussa oleville omille
osakkeille ei makseta osinkoa.
Voitonjakoehdotuksen tekopäivänä yhtiön ulkopuolisessa omistuksessa on 149 446 553
osaketta, jota vastaava osingon kokonaismäärä on 113 579 380 euroa. Voitonjakokelpoisia
varoja jätetään omaan pääomaan 561 716 361 euroa.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia
muutoksia. Yhtiön maksuvalmius on hyvä, eikä ehdotettu voitonjako hallituksen näkemyksen
mukaan vaaranna yhtiön maksukykyä.
Tilinpäätös on laadittu sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen ja antaa oikean ja
riittävän kuvan sekä emoyhtiöstä että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yhtiöiden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Lisäksi vahvistamme, että hallituksen toimintakertomus sisältää:
– Todenmukaisen kuvan liiketoiminnan kehittymisestä ja taloudellisesta tuloksesta,
– Kuvauksen merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä muusta yrityksen
tilasta ja
– Kestävyysraportin, joka on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
raportointistandardeja ja taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
Helsingissä 11. päivänä helmikuuta 2026

Annika Paasikivi |  | Susan Duinhoven |  | Tina Sejersgård Fanø
Puheenjohtaja |  | Varapuheenjohtaja |  |
Werner Fuhrmann |  | Timo Lappalainen |  | Matti Lehmus
Kristian Pullola |  | Mikael Staffas |  | Antti Salminen
|  |  |  | Toimitusjohtaja

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 194

HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA ALLEKIRJOITUKSET | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2025

TILINPÄÄTÖSMERKINTÄ
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 11. päivänä helmikuuta 2026
Ernst & Young Oy
Tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 195

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Tilintarkastuskertomus

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6 kotipaikka Helsinki

Kemira Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
LAUSUNTO
Olemme tilintarkastaneet Kemira Oyj:n (y-tunnus 0109823-0) tilinpäätöksen tilikaudelta
1.1.–31.12. 2025. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman,
laskelman oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien
olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen,
tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta
sekä sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen
kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja
taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista
koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
LAUSUNNON PERUSTELUT
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat
parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5. artiklan 1
kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut
on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.2.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme
mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden
tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena
kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa,
emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme täyttäneet kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
kuvatut velvollisuutemme tilinpäätöksen tilintarkastuksessa mukaan lukien näihin seikkoihin
liittyvät velvoitteemme. Tämän mukaisesti suoritimme suunnittelemamme
tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat arviomme mukaisesti riskeihin, jotka voivat
johtaa tilinpäätöksen olennaiseen virheellisyyteen. Suorittamamme
tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat myös alla mainittuihin seikkoihin, ovat olleet
perustana oheista tilinpäätöstä koskevalle lausunnollemme.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa
kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 196

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Liikearvon arvostus Viittaamme konsernitilinpäätöksen liitetietoon 3.1 Liikearvo Liikearvon arvostaminen on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka, koska • vuosittain suoritettavaan arvonalentumistestaukseen liittyy arvionvaraisuutta, • se perustuu pitkälle tulevaisuuteen ulottuviin markkinoita ja taloutta koskeviin oletuksiin, ja koska • liikearvon määrä on olennainen tilinpäätöksen kannalta. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 liikearvon määrä oli 535 miljoonaa euroa, joka on 17 % konsernin kokonaisvaroista ja 32 % konsernin omasta pääomasta. Liikearvon arvostus perustuu johdon arvioihin konsernin rahavirtaa tuottavien yksiköiden käyttöarvosta. Käyttöarvon määritykseen vaikuttavia tulevaisuuteen kohdistuvia oletuksia ovat mm. liikevaihdon kasvu, käyttökate sekä rahavirtojen diskonttauksessa käytetty diskonttokorko. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden arvioidut käyttöarvot voivat vaihdella merkittävästi niihin sisältyvien oletusten muuttuessa ja muutokset edellä mainituissa yksittäisissä oletuksissa voivat johtaa liikearvon arvon alentumiseen. | Liikearvon arvostukseen liittyvissä tarkastustoimenpiteissä hyödynsimme EY:n arvonmääritysasiantuntijoita, jotka avustivat meitä johdon arvonalentumistestauksessa käyttämien menetelmien, arvostuslaskelmien sekä laskelmiin sisältyvien oletusten asianmukaisuuden arvioinnissa. Osana johdon käyttämien menetelmien tarkastusta vertasimme arvonalentumistestauksessa noudatettuja periaatteita IAS 36 Omaisuuserien arvon alentuminen –standardin vaatimuksiin sekä tarkastimme arvonalentumislaskelmien täsmällisyyttä. Johdon arvonalentumistestauksessa tekemiä oletuksia vertasimme • hyväksyttyihin budjetteihin ja pitkän aikavälin ennusteisiin, • ulkoisista tietolähteistä saataviin tietoihin sekä • itse laskemiimme toimialan keskiarvoihin esimerkiksi rahavirtojen diskonttaamisessa käytetyn pääoman keskimääräisen kustannuksen osalta. Tämän lisäksi vertasimme johdon arvonalentumistestauksen lopputulemaa Kemiran markkina-arvoon Arvioimme myös tilinpäätöksessä liikearvon ja arvonalentumistestauksen osalta esitettyjen liitetietojen riittävyyttä sekä asianmukaisuutta.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Muiden osakkeiden käyvän arvon määrittely Viittaamme konsernitilinpäätöksen liitetietoon 3.5 Muut osakkeet Pohjolan Voima Oyj:n (PVO) ja Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO) osakkeiden käyvän arvon määrittely on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka koska • PVO / TVO -osakkeiden arvo on tilinpäätöksen kannalta olennainen, ja koska • käyvän arvon määrittely edellyttää johdolta merkittävää harkintaa. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 muihin osakkeisiin sisältyvien PVO / TVO -osakkeiden käypä arvo oli 220 miljoonaa euroa, joka on 7 % konsernin kokonaisvaroista ja 13 % konsernin omasta pääomasta. PVO / TVO -osakkeet muodostavat pääosan taseen osoittamasta muiden osakkeiden tasearvosta. Määritellessään PVO / TVO -osakkeiden käyvän arvon, Kemiran johto joutuu laatimaan mm. arvion • PVO:n sekä TVO:n sähkön tuotantokustannuksista tulevaisuudessa, • Suomessa tulevaisuudessa toteutuvista sähkön markkinahinnoista, sekä • rahavirtojen diskonttaamisessa käytettävän diskonttokoron suuruudesta. Käypään arvoon määritettyjen PVO:n ja TVO:n osakkeiden arvot voivat vaihdella merkittävästi mm. yllä olevien arvioiden muuttuessa. Muiden osakkeiden käyvän arvon määrittely oli tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka sekä EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettu merkittävä olennaisen virheellisyyden riski. | Muiden osakkeiden käypiin arvoihin liittyvissä tarkastustoimenpiteissä, joissa on huomioitu riski olennaisesta virheellisyydestä, hyödynsimme EY:n arvonmääritysasiantuntijoita, jotka avustivat meitä johdon käyttämien menetelmien, arvostuslaskelmien sekä laskelmiin sisältyvien oletusten asianmukaisuuden arvioinnissa. Johdon käyvän arvon määrittelyssä tekemiä oletuksia vertasimme • ulkoisista tietolähteistä saatavaan arvioon sähkön tulevista tuotantokustannuksista, • ulkoisista tietolähteistä saatavaan arvioon sähkön tulevista markkinahinnoista Suomessa, ja • itse laskemaamme tulevien rahavirtojen diskonttaukseen soveltuvaan diskonttokorkoon. Tämän lisäksi arvioimme kokonaisuutena johdon tekemien arvioiden asianmukaisuutta. Arvioimme myös tilinpäätöksessä muiden osakkeiden osalta esitettyjen liitetietojen riittävyyttä sekä asianmukaisuutta.

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 197

TILINTARKASTUSKERTOMUS

TILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT HALLITUKSEN JA TOIMITUSJOHTAJAN
VELVOLLISUUDET
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja
täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa
ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka
liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen
perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
TILINTARKASTAJAN VELVOLLISUUDET TILINPÄÄTÖKSEN
TILINTARKASTUKSESSA
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä
kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi
aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden
yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita
käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen
olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi
liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä
johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista
laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme
hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö
sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa
merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos
johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai
konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin
tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja
läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta
laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien
mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme
tilintarkastuksen aikana.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 198

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet
riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden
kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan
riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä
tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen
kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös
tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä
aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin
tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
TILINTARKASTUSTOIMEKSIANTOA KOSKEVAT TIEDOT
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 21.3.2019 alkaen
yhtäjaksoisesti seitsemän vuoden ajan.
MUU INFORMAATIO
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä
tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja
odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen
yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suorittaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai
vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta
velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen
sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme
muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä
muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta.
Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
MUUT LAKIIN PERUSTUVAT LAUSUNNOT
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen perusteella lausunto
kirjanpitolain 7 b luvunedellyttämän tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen rekisteröimään ja julkistamaan
kirjanpitolain 7 b luvussa tarkoitettua tuloverokertomusta päättynyttä tilikautta välittömästi
edeltäneeltä tilikaudelta.
HALLITUKSEN TOIMEKSIANNOSTA ANNETTAVAT LAUSUMAT
Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen osoittamien
voitonjakokelpoisten varojen käsittelystä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme
vastuuvapauden myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle
tarkastamaltamme tilikaudelta.
Helsingissä 11. helmikuuta 2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 199

VARMENNUSKERTOMUS

Kestävyysraportin
varmennuskertomus

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6, kotipaikka Helsinki

Kestävyysraportin varmennus
KEMIRA OYJ:N YHTIÖKOKOUKSELLE
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kemira Oyj:n (y-tunnus 0109823-0) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun
mukainen konsernikestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
LAUSUNTO
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole
tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
1) kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS),
sekä
2) kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852
artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Kemira Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
LAUSUNNON PERUSTELUT
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun varmuuden
antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja
kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut
varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon
kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
MUU SEIKKA
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Kemira Oyj:n kirjanpitolain 7. luvun mukainen
konsernikestävyysraportti on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024. Lausuntomme kattaa konsernikestävyysraportissa vertailutietoina esitetyt
1.1.-31.12.2024 tiedot, mutta ei muita vertailutietoja. Lausuntoamme ei ole mukautettu tämän
seikan osalta.
KONSERNINKESTÄVYYSTARKASTAJAN RIIPPUMATTOMUUS JA
LAADUNHALLINTA
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 200

VARMENNUSKERTOMUS

HALLITUKSEN JA TOIMITUSJOHTAJAN VELVOLLISUUDET
Kemira Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7
luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa
määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista
raportointia varten,
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista
helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
konsernikestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa
olennaista virheellisyyttä.
LUONTAISET RAJOITUKSET KESTÄVYYSRAPORTIN LAATIMISESSA
Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien
raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja
valintoja. Konsernikestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten
tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja
arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävarmuutta, koska päästökertoimien
ja eri kaasujen päästöjen yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käytettävä
tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien mukaisesti yhtiön johdon
on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön
mahdollisista tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tulevaisuutta
koskevat tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen lopputulos on todennäköisesti
erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät usein toteudu odotetulla tavalla.
KONSERNIKESTÄVYYSTARKASTAJAN VELVOLLISUUDET
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden
siitä, onko konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden
katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan
päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat
konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen
toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta
emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin
sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen
tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen
valvonnan sivuuttamista.
KUVAUS SUORITETUISTA TOIMENPITEISTÄ
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka
saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Olemme haastatelleet konsernin johtoa sekä konsernikestävyysraportin sisältämien
tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia avainhenkilöitä.
• Hankimme haastatteluilla ymmärryksen yrityksen kontrolliympäristöstä
konsernikestävyysraportointiprosessiin liittyen.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 201

VARMENNUSKERTOMUS

• Arvioimme yrityksen kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin toteuttamista
suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että kaksoisolennaisuusarvioinnista
annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö konsernikestävyysraportti olennaisia kestävyysteemoja koskevat
ESRS-standardien vaatimukset olennaisilta osin:
– Olemme testanneet konsernikestävyysraportissa esitetyn informaation oikeellisuutta
vertaamalla informaatiota otosperusteisesti yhtiön laatimaan dokumentaation ja
asiakirjoihin ja arvioineet, tukevatko ne konsernikestävyysraporttiin sisältyvää
informaatiota.
– Olemme otosperusteisesti suorittaneet analyyttisiä tarkastustoimenpiteitä ja niihin
liittyviä kyselyitä, uudelleenlaskentaa ja aineistotarkastusta, sekä testanneet tietojen
yhdistelyä arvioidaksemme konsernikestävyysraportin oikeellisuutta.
• Suoritimme toimipaikkavierailuja valituilla toimipaikoilla.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme ymmärryksen prosessista, joilla yritys on
määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä
arvioimme näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 11.2.2026
Ernst & Young Oy
kestävyystarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KRT
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 202

ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI

ESEF-tilinpäätöksen varmennusraportti

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6, kotipaikka Helsinki

Riippumattoman tilintarkastajan raportti Kemira Oyj:n
ESEF-tilinpäätöksestä
KEMIRA OYJ:N HALLITUKSELLE
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kemira Oyj:n (y-tunnus: 0109823-0) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös 74370031Y7RK5H88CQ48-2025-12-31-fi.zip tilikaudella 1.1.-31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-
tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin artiklan 3
mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti
sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne
katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastusyhteisömme soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista
koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission
teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko
ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission
teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat tilintarkastajan
harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä
johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 203

ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI

Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Kemira Oyj:n
ESEF-tilinpäätökseen 74370031Y7RK5H88CQ48-2025-12-31-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta
1.1.-31.12.2025 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Kemira Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.-31.12.2025 on annettu 11.2.2026 päivätyllä tilintarkastuskertomuksellamme. Tällä raportilla
emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 18.2.2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 204

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

Konsernin tunnusluvut
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole
määritelty IFRS-standardissa. Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon
seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen käyttökate,
operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan
hyödyllistä ja vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta
tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-
tunnusluvuista, ja niitä tulee lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa.
Tunnuslukujen laskentakaavat ovat luettavissa tässä tilinpäätöksessä ja osoitteessa
www.kemira.fi > Sijoittajat > Taloustieto.

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
TULOSLASKELMA JA KANNATTAVUUS |  |  |  |  |
Liikevaihto, milj. euroa | 2 754 | 2 948 | 3 384 | 3 570 | 2 674
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 2 754 | 2 904 | 2 889 | — | —
Operatiivinen käyttökate, milj. euroa | 525 | 585 | 667 | 572 | 426
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 525 | 582 | 596 | — | —
Operatiivinen käyttökate, % | 19,1 | 19,9 | 19,7 | 16,0 | 15,9
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 19,1 | 20,0 | 20,6 | — | —
Käyttökate (EBITDA), milj. euroa | 486 | 551 | 540 | 559 | 373
Käyttökate (EBITDA), % | 17,6 | 18,7 | 16,0 | 15,7 | 14,0
Operatiivinen liikevoitto, milj. euroa | 324 | 399 | 463 | 362 | 225
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 324 | 395 | 415 | — | —
Operatiivinen liikevoitto, % | 11,8 | 13,5 | 13,7 | 10,1 | 8,4
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 11,8 | 13,6 | 14,4 | — | —

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Liikevoitto (EBIT), milj. euroa | 274 | 363 | 336 | 348 | 170
Liikevoitto (EBIT), % | 10,0 | 12,3 | 9,9 | 9,7 | 6,4
Rahoituskulut (netto), milj. euroa | 24 | 27 | 44 | 39 | 27
% liikevaihdosta | 0,9 | 0,9 | 1,3 | 1,1 | 1,0
Voitto ennen veroja, milj. euroa | 250 | 336 | 292 | 308 | 143
% liikevaihdosta | 9,1 | 11,4 | 8,6 | 8,6 | 5,4
Tilikauden tulos (emoyhtiön omistajien osuus), milj. euroa | 181 | 249 | 199 | 232 | 108
% liikevaihdosta | 6,6 | 8,4 | 5,9 | 6,5 | 4,0
Sijoitetun pääoman tuotto (ROI), % | 10,5 | 13,2 | 11,6 | 12,7 | 7,2
Oman pääoman tuotto (ROE), % | 10,5 | 14,5 | 11,9 | 15,4 | 8,6
Sidottu pääoma, milj. euroa | 1 972 | 1 920 | 2 156 | 2 238 | 1 995
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto (Operatiivinen ROCE), % ¹⁾ | 16,5 | 20,8 | 21,5 | 16,2 | 11,3
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 16,5 | 20,6 | 22,4 | — | —
Sidotun pääoman tuotto (ROCE), % ¹⁾ | 13,9 | 18,9 | 15,6 | 15,5 | 8,5
Tutkimus- ja kehittämiskulut, milj. euroa ¹⁾ | 35 | 34 | 34 | 33 | 28
% liikevaihdosta | 1,3 | 1,1 | 1,0 | 0,9 | 1,1
Orgaaninen kasvu, % | -4 | -1 | -2 | 27 | 11

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 205

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
RAHAVIRTA |  |  |  |  |
Liiketoiminnan nettorahavirta, milj. euroa | 378 | 485 | 546 | 400 | 220
Luovutustulot käyttöomaisuuden ja tytäryritysten myynnistä sekä myyntitulot ja osingot muista osakkeista, milj. euroa | 1 | 144 | 10 | 19 | 7
Investoinnit, milj. euroa | 345 | 170 | 207 | 198 | 170
% liikevaihdosta | 12,5 | 5,8 | 6,1 | 5,5 | 6,3
Investoinnit ilman yritysostoja, milj. euroa | 197 | 167 | 205 | 198 | 169
% liikevaihdosta | 7,1 | 5,7 | 6,1 | 5,5 | 6,3
Rahavirta investointien jälkeen, milj. euroa | 82 | 412 | 349 | 222 | 57
TASE JA VAKAVARAISUUS |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset varat, milj. euroa | 2 166 | 2 060 | 2 051 | 2 323 | 2 155
Oma pääoma (emoyhtiön omistajien osuus), milj. euroa | 1 678 | 1 785 | 1 665 | 1 670 | 1 329
Oma pääoma ml. määräysvallattomien omistajien osuus, milj. euroa | 1 696 | 1 804 | 1 684 | 1 685 | 1 343
Vieras pääoma, milj. euroa | 1 438 | 1 566 | 1 700 | 1 966 | 1 797
Taseen loppusumma, milj. euroa | 3 134 | 3 381 | 3 489 | 3 651 | 3 139
Nettokäyttöpääoma | 282 | 248 | 279 | 362 | 287
Korolliset nettovelat, milj. euroa | 506 | 291 | 535 | 771 | 850
Omavaraisuusaste, % | 54 | 53 | 48 | 46 | 43
Velkaantuneisuus (gearing), % | 30 | 16 | 32 | 46 | 63
Korolliset nettovelat / käyttökate | 1,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 2,3

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
HENKILÖSTÖ |  |  |  |  |
Henkilömäärä kauden lopussa | 4 911 | 4 698 | 4 915 | 4 902 | 4 926
Henkilömäärä keskimäärin | 4 810 | 4 746 | 4 946 | 4 936 | 4 947
josta Suomessa | 831 | 818 | 806 | 780 | 784
Palkat ja palkkiot, milj. euroa | 319 | 335 | 343 | 339 | 288
VALUUTTAKURSSIT |  |  |  |  |
Merkittävimmät valuuttakurssit 31.12. |  |  |  |  |
USD | 1,175 | 1,039 | 1,105 | 1,067 | 1,133
CAD | 1,609 | 1,495 | 1,464 | 1,444 | 1,439
SEK | 10,822 | 11,459 | 11,096 | 11,122 | 10,250
CNY | 8,226 | 7,583 | 7,851 | 7,358 | 7,195
BRL | 6,436 | 6,425 | 5,362 | 5,639 | 6,310
OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT |  |  |  |  |
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa ²⁾ | 1,18 | 1,62 | 1,30 | 1,51 | 0,71
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa ²⁾ | 1,18 | 1,61 | 1,28 | 1,50 | 0,70
Liiketoiminnan nettorahavirta/osake, euroa ²⁾ | 2,47 | 3,15 | 3,56 | 2,61 | 1,44
Osinko/osake, euroa ²⁾ ³⁾ | 0,76 | 0,74 | 0,68 | 0,62 | 0,58
Osinkosuhde, % ²⁾ ³⁾ | 64,2 | 45,7 | 52,4 | 41,0 | 82,2
Efektiivinen osinkotuotto, % ²⁾ ³⁾ | 3,9 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | 4,4
Oma pääoma/osake, euroa ²⁾ | 11,23 | 11,59 | 10,84 | 10,89 | 8,68
Hinta/osakekohtainen tulos (P/E) ²⁾ | 16,53 | 12,04 | 12,95 | 9,48 | 18,88
Hinta/oma pääoma per osake ²⁾ | 1,74 | 1,68 | 1,55 | 1,32 | 1,54
Hinta/liiketoiminnan rahavirta per osake ²⁾ | 7,92 | 6,20 | 4,72 | 5,49 | 9,27
Osingonjako, milj. euroa ³⁾ | 113,6 | 113,9 | 104,5 | 95,1 | 88,8

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 206

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
OSAKKEEN HINTA JA KAUPANKÄYNTI |  |  |  |  |
Osakkeen hinta, ylin, euroa | 22,48 | 24,58 | 18,22 | 14,94 | 14,66
Osakkeen hinta, alin, euroa | 16,95 | 15,96 | 13,51 | 10,36 | 12,64
Osakkeen hinta, keskimäärin, euroa | 19,68 | 19,84 | 15,36 | 12,57 | 13,67
Osakkeen hinta 31.12., euroa | 19,58 | 19,52 | 16,79 | 14,33 | 13,33
Osakkeen vaihto (1 000 kpl) ⁴⁾ | 49 247 | 46 801 | 43 852 | 37 017 | 57 478
Osuus osakekannasta, % | 33 | 30 | 29 | 24 | 38
Osakekannan markkina-arvo 31.12. ⁴⁾ | 2 926 | 3 006 | 2 579 | 2 198 | 2 041
OSAKEMÄÄRÄT JA OSAKEPÄÄOMA |  |  |  |  |
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton (1 000) ²⁾ | 153 052 | 153 921 | 153 573 | 153 320 | 153 092
Keskimääräinen osakemäärä, laimennettu (1 000) ²⁾ | 154 004 | 155 234 | 155 051 | 154 261 | 153 785
Osakemäärä 31.12., laimentamaton (1 000) ²⁾ | 149 447 | 153 983 | 153 620 | 153 352 | 153 127
Osakemäärä 31.12., laimennettu (1 000) ²⁾ | 150 426 | 155 409 | 155 303 | 154 894 | 154 068
Ulkona olevien osakkeiden lisäykset (+) / vähennykset (-) (1 000) | -4 537 | 363 | 267 | 225 | 203
Osakepääoma, milj. euroa | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
2) Osakkeiden lukumäärä, joka ei sisällä konsernin omistamia omia osakkeita.
3) Osinko vuodelta 2025 on hallituksen ehdotus osingoksi yhtiökokoukselle.
4) Osakevaihto Nasdaq Helsinki.
5) Oil & Gas (O&G) -liiketoiminnan myynnillä oikaistut vertailuvuodet 2023 ja 2024, jotka eivät sisällä Oil & Gas -
liiketoiminnan vaikutusta. Kemira myi Oil & Gas -liiketoimintansa 2.2.2024.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 207

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

Tunnuslukujen laskentakaavat
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
KÄYTTÖKATE | = |  | Liikevoitto + poistot + arvonalentumiset |  | Käyttökate kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta, kun liikevoittoon lisätään poistot ja arvonalentumiset. Tunnuslukua käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa.
OPERATIIVINEN KÄYTTÖKATE | = |  | Liikevoitto + poistot + arvonalentumiset +/- vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Operatiivinen käyttökate kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta, kun liikevoittoon lisätään poistot ja arvonalentumiset. Tunnuslukua käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku lasketaan oikaisemalla käyttökatteesta vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, jolloin se parantaa toiminnan kannattavuuden vertailtavuutta eri kausien välillä.
VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT ¹⁾ | = |  | Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat + transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa + liiketoimintojen ja omaisuuden myynti + muut erät |  | Käytetään osatekijänä operatiivisen käyttökatteen ja operatiivisen liikevoiton laskennassa.
LIIKEVOITTO | = |  | Liikevaihto + liiketoiminnan muut tuotot - liiketoiminnan kulut - poistot ja arvonalentumiset + osuus osakkuu- ja yhteissyritysten tuloksista |  | Liikevoittoa käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta ennen rahoituseriä ja veroja.
OPERATIIVINEN LIIKEVOITTO | = |  | Liikevoitto +/- vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Operatiivista liikevoittoa käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta ennen rahoituseriä ja veroja. Tunnusluku lasketaan oikaisemalla liikevoitosta vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, jolloin se parantaa toiminnan kannattavuuden vertailtavuutta eri kausien välillä.
KOROLLISET NETTOVELAT | = |  | Korolliset velat - rahavarat |  | Korollisia nettovelkoja käytetään konsernin velkaantuneisuuden seurannassa.
OMAVARAISUUSASTE (%) | = | 100 x | Oma pääoma |  | Omavaraisuusaste (%) kertoo kuinka suuri osuus varallisuudesta on katettu omalla pääomalla.
Taseen loppusumma - saadut ennakot |
VELKAANTUNEISUUS (%) | = | 100 x | Korolliset nettovelat |  | Velkaantuneisuus (%) mittaa korollisten nettovelkojen suhdetta omaan pääomaan.
Oma pääoma |
SIJOITETUN PÄÄOMAN TUOTTO (ROI) (%) | = | 100 x | Voitto ennen veroja + korkokulut + muut rahoituskulut |  | Sijoitetun pääoman tuotto (%) mittaa kuinka tehokkaasti sijoitettua pääomaa käytetään.
Taseen loppusumma - korottomat velat ²⁾ |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 208

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
OMAN PÄÄOMAN TUOTTO (ROE) (%) | = | 100 x | Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto |  | Oman pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan kuinka tehokkaasti emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma on käytössä.
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma ²⁾ |
SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO (%) | = | 100 x | Liikevoitto ³⁾ |  | Sidotun pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan sidotun pääoman käytön tehokkuutta.
Sidottu pääoma ⁴⁾ |
OPERATIIVINEN SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO (%) (OPERATIIVINEN ROCE) (%) | = | 100 x | Operatiivinen liikevoitto ³⁾ |  | Operatiivisen sidotun pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan sidotun pääoman käytön tehokkuutta.
Sidottu pääoma ⁴⁾ |
RAHAVIRTA INVESTOINTIEN JÄLKEEN | = |  | Liiketoiminnan nettorahavirta + investointien nettorahavirta |  | Rahavirta investointien jälkeen on tunnusluku, joka kuvaa liiketoiminnan rahavirtaa investointien jälkeen eli vapaata rahavirtaa, joka jää jäljelle esim. osingon ja velkojen maksuun.
KOROLLISET NETTOVELAT / KÄYTTÖKATE | = |  | Korolliset nettovelat |  | Korolliset nettovelat / käyttökate tunnusluku mittaa konsernin pääomarakennetta. Tunnusluku kuvaa kuinka kauan korollisten nettovelkojen maksaminen kestäisi nykyisellä kannattavuustasolla mikäli käyttökate kokonaisuudessaan käytettäisiin velkojen poismaksuun.
Liikevoitto + poistot, arvonalentumiset ja arvonalentumisten peruutukset |
NETTORAHOITUSKUSTANNUS (%) | = | 100 x | Rahoituskulut, netto - osinkotuotot +/- valuuttakurssierot |  | Nettorahoituskustannus (%) kuvaa rahoituskulurakennetta ja tunnuslukua voidaan verratta vallitsevaan keskimääräiseen korkotasoon.
Korolliset nettovelat ²⁾ |
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA | = |  | Vaihto-omaisuus + myyntisaamiset + muut saamiset, pois lukien johdannaissaamiset, jaksotetut korkotuotot ja muut rahoituserät - ostovelat - muut velat, poislukien johdannaisvelat, jaksotetut korkokulut ja muut rahoituserät |  | Nettokäyttöpääomaa kertoo liiketoimintaan sitoutuvan pääoman määrän eli kuvaa rahamäärää, jota tarvitaan pyörittämään konsernin päivittäistä toimintaa.
SIDOTTU PÄÄOMA | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + käyttöoikeusomaisuuserät + aineettomat hyödykkeet + nettokäyttöpääoma + osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä |  | Sidottu pääoma kuvaa konsernin toimintaan sitoutunutta pääomaa (esim. tuotantolaitokset), joka on edellytys konsernin myytävien tuotteiden valmistukselle. Sidottua pääomaa käytetään osatekijänä sidotun pääoman tuotto -tunnusluvun laskemisessa.
INVESTOINNIT | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + aineettomat hyödykkeet + muut osakkeet + osakkuus- ja yhteisyrityssijoitukset |  | Investoinnit ovat pitkäaikaisten omaisuuserien (esim. tuotantolaitosten) hankintaan käytettyä rahaa. Tunnusluku on osa rahavirtalaskelmaa.

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 209

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
INVESTOINNIT ILMAN YRITYSOSTOJA | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + aineettomat hyödykkeet + muut osakkeet + osakkuus- ja yhteisyrityssijoitukset - yrityskaupat |  | Investoinnit ilman yritysostoja ovat pitkäaikaisten omaisuuserien hankintaan käytettyä rahaa pois lukien yritysostot. Tunnusluku on osa rahavirtalaskelmaa.
ORGAANINEN KASVU (%) | = |  | Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien |  | Orgaaninen kasvu kuvaa liikevaihdon kasvua paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien.
TUOTTOARVO | = |  | Operatiivinen käyttökate x 8 - korolliset nettovelat |  | Tuottoarvoa käytetään palkitsemisen kriteerinä konsernin osakeperusteisissa kannustimissa.

1) Ne taloudelliset tunnusluvut, jotka eivät ole IFRS-standardien mukaan määriteltyjä, voivat sisältää Kemiran taloudellisen raportoinnin vertailukelpoisuuteen vaikuttavia tuottoja ja kuluja. Yleensä nämä vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät ovat
uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmia, transaktio- ja integraatiokuluja yrityshankinnoista sekä liiketoimintojen ja omaisuuden myyntejä.
2) Keskimäärin.
3) Liikevoitto on 12 kuukauden liukuva luku katsauskauden lopussa.
4) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
Osakekohtaiset tunnusluvut

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ
OSAKEKOHTAINEN TULOS (EPS) | = |  | Emoyhtiön omistajien osuus tilikauden voitosta |  | OSAKKEEN HINTA KESKIMÄÄRIN | = |  | Osakkeen vaihto euroa vuodessa
Keskimääräinen osakemäärä |  | Osakkeen vaihto kpl vuodessa
LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA / OSAKE | = |  | Liiketoiminnasta kertynyt nettorahavirta |  | HINTA / OSAKEKOHTAINEN TULOS (P/E) | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Keskimääräinen osakemäärä |  | Osakekohtainen tulos (EPS), laimentamaton
OSINKO / OSAKE | = |  | Tilikaudelta jaettu osinko |  | HINTA / OMA PÄÄOMA PER OSAKE | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Osakkeiden lukumäärä 31.12. |  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma per osake
OSINKOSUHDE (%) | = | 100 x | Osakekohtainen osinko |  | HINTA / LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA PER OSAKE | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Osakekohtainen tulos (EPS), laimentamaton |  | Liiketoiminnan nettorahavirta per osake
EFEKTIIVINEN OSINKOTUOTTO (%) | = | 100 x | Osakekohtainen osinko |  | OSAKKEIDEN VAIHDON OSUUS OSAKEKANNASTA (%) | = | 100 x | Kauden aikana vaihdettujen osakkeiden lukumäärä päämarkkinapaikassa
Osakkeen hinta 31.12. |  | Keskimääräinen osakemäärä
OMA PÄÄOMA / OSAKE | = |  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma 31.12. |  |  |  |  |
Osakkeiden lukumäärä 31.12. |  |  |  |  |

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 210

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-lukuihin

|  |  |  |  | 2025 |  |  |  |  | 2024 ²⁾
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden 3) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 303,8 | 308,6 | 313,9 | 295,0 | 1 221,5 | 295,9 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 256,9
Packaging & Hygiene Solutions | 253,7 | 240,3 | 239,4 | 236,8 | 970,2 | 271,1 | 268,5 | 254,8 | 263,9 | 1 058,5
Fiber Essentials | 151,2 | 144,5 | 134,3 | 131,8 | 561,9 | 151,7 | 143,9 | 144,1 | 148,5 | 588,2
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 708,8 | 693,4 | 687,7 | 663,7 | 2 753,5 | 718,8 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 903,5
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevaihdossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | — | — | — | — | — | 44,5 | — | — | — | 44,5
Packaging & Hygiene Solutions | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Fiber Essentials | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Yhteensä | — | — | — | — | — | 44,5 | — | — | — | 44,5
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 303,8 | 308,6 | 313,9 | 295,0 | 1 221,5 | 340,5 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 301,4
Packaging & Hygiene Solutions | 253,7 | 240,3 | 239,4 | 236,8 | 970,2 | 271,1 | 268,5 | 254,8 | 263,9 | 1 058,5
Fiber Essentials | 151,2 | 144,5 | 134,3 | 131,8 | 561,9 | 151,7 | 143,9 | 144,1 | 148,5 | 588,2
Yhteensä | 708,8 | 693,4 | 687,7 | 663,7 | 2 753,5 | 763,3 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 948,1
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden 3) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 65,1 | 70,7 | 72,5 | 54,6 | 262,9 | 71,0 | 72,6 | 76,7 | 58,8 | 279,1
Packaging & Hygiene Solutions | 30,5 | 23,7 | 32,6 | 29,1 | 115,9 | 42,1 | 35,7 | 30,1 | 28,4 | 136,3
Fiber Essentials | 39,8 | 37,4 | 32,3 | 36,2 | 145,7 | 46,1 | 32,2 | 40,7 | 47,8 | 166,7
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 135,5 | 131,8 | 137,3 | 119,9 | 524,6 | 159,2 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 582,1

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 211

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2025 |  |  |  |  | 2024 ²⁾
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät operatiivisessa käyttökatteessa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 3,3
Packaging & Hygiene Solutions | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Fiber Essentials | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Yhteensä | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 3,3
Operatiivinen käyttökate |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 65,1 | 70,7 | 72,5 | 54,6 | 262,9 | 74,3 | 72,6 | 76,7 | 58,8 | 282,3
Packaging & Hygiene Solutions | 30,5 | 23,7 | 32,6 | 29,1 | 115,9 | 42,1 | 35,7 | 30,1 | 28,4 | 136,3
Fiber Essentials | 39,8 | 37,4 | 32,3 | 36,2 | 145,7 | 46,1 | 32,2 | 40,7 | 47,8 | 166,7
Yhteensä | 135,5 | 131,8 | 137,3 | 119,9 | 524,6 | 162,5 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 585,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | -0,3 | -1,4 | -1,2 | -16,3 | -19,1 | -8,3 | -2,4 | -0,3 | -3,1 | -14,1
Packaging & Hygiene Solutions | -0,5 | -0,8 | -0,6 | -15,4 | -17,2 | -0,1 | -0,9 | -4,1 | -7,0 | -12,3
Fiber Essentials | -0,1 | -0,4 | -1,2 | -0,7 | -2,4 | — | — | — | -8,4 | -8,4
Yhteensä | -0,9 | -2,5 | -3,0 | -32,4 | -38,7 | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8
Käyttökate |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 64,8 | 69,4 | 71,3 | 38,3 | 243,8 | 66,0 | 70,1 | 76,3 | 55,7 | 268,2
Packaging & Hygiene Solutions | 30,0 | 23,0 | 32,0 | 13,7 | 98,7 | 41,9 | 34,8 | 25,9 | 21,4 | 124,1
Fiber Essentials | 39,7 | 37,0 | 31,1 | 35,5 | 143,3 | 46,1 | 32,2 | 40,7 | 39,5 | 158,4
Yhteensä | 134,6 | 129,4 | 134,4 | 87,6 | 485,8 | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden 3) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 47,0 | 51,5 | 52,8 | 32,6 | 183,9 | 54,6 | 56,0 | 59,7 | 41,3 | 211,7
Packaging & Hygiene Solutions | 13,9 | 9,4 | 18,0 | 14,6 | 56,0 | 28,1 | 20,2 | 15,4 | 12,5 | 76,1
Fiber Essentials | 24,7 | 22,5 | 17,1 | 20,3 | 84,5 | 31,7 | 17,8 | 25,6 | 32,5 | 107,7
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 85,6 | 83,4 | 87,8 | 67,5 | 324,4 | 114,4 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 395,5

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 212

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2025 |  |  |  |  | 2024 ²⁾
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät operatiivisessa liikevoitossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | — | — | — | — | — | 3,2 | — | — | — | 3,2
Packaging & Hygiene Solutions | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Fiber Essentials | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Yhteensä | — | — | — | — | — | 3,2 | — | — | — | 3,2
Operatiivinen liikevoitto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 47,0 | 51,5 | 52,8 | 32,6 | 183,9 | 57,8 | 56,0 | 59,7 | 41,3 | 214,9
Packaging & Hygiene Solutions | 13,9 | 9,4 | 18,0 | 14,6 | 56,0 | 28,1 | 20,2 | 15,4 | 12,5 | 76,1
Fiber Essentials | 24,7 | 22,5 | 17,1 | 20,3 | 84,5 | 31,7 | 17,8 | 25,6 | 32,5 | 107,7
Yhteensä | 85,6 | 83,4 | 87,8 | 67,5 | 324,4 | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | -0,3 | -1,6 | -1,2 | -27,7 | -30,8 | -8,3 | -2,4 | -0,3 | -3,1 | -14,1
Packaging & Hygiene Solutions | -0,5 | -0,7 | -0,6 | -15,4 | -17,1 | -0,1 | -0,9 | -4,1 | -7,8 | -13,0
Fiber Essentials | -0,1 | -0,4 | -1,2 | -0,7 | -2,4 | — | — | — | -8,4 | -8,4
Yhteensä | -0,9 | -2,6 | -3,0 | -43,8 | -50,3 | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -19,2 | -35,5
Liikevoitto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 46,7 | 49,9 | 51,7 | 4,9 | 153,1 | 49,5 | 53,6 | 59,4 | 38,2 | 200,8
Packaging & Hygiene Solutions | 13,5 | 8,8 | 17,4 | -0,8 | 38,9 | 27,9 | 19,2 | 11,3 | 4,7 | 63,1
Fiber Essentials | 24,6 | 22,1 | 15,8 | 19,6 | 82,1 | 31,7 | 17,8 | 25,6 | 24,1 | 99,3
Yhteensä | 84,7 | 80,8 | 84,9 | 23,7 | 274,1 | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2
Operatiivinen käyttökate | 135,5 | 131,8 | 137,3 | 119,9 | 524,6 | 162,5 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 585,4
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat | -0,5 | -1,8 | -0,7 | -25,1 | -28,0 | -0,2 | -1,0 | -1,2 | -10,1 | -12,5
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa | -0,3 | -0,1 | -1,9 | -6,8 | -9,2 | -0,1 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | -0,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti | -0,1 | -0,2 | 0,7 | -2,9 | -2,5 | -7,9 | -2,2 | -3,3 | -8,4 | -21,8
Muut erät | 0,0 | -0,3 | -1,1 | 2,4 | 1,0 | -0,1 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | -0,2
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -0,9 | -2,5 | -3,0 | -32,4 | -38,7 | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8
Käyttökate | 134,6 | 129,4 | 134,4 | 87,6 | 485,8 | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 213

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2025 |  |  |  |  | 2024 ²⁾
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Operatiivinen liikevoitto | 85,6 | 83,4 | 87,8 | 67,5 | 324,4 | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -0,9 | -2,5 | -3,0 | -32,4 | -38,7 | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | 0,0 | -0,1 | 0,0 | -11,4 | -11,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,7 | -0,7
Liikevoitto | 84,7 | 80,8 | 84,9 | 23,7 | 274,1 | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2
SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO JA OPERATIIVINEN SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Operatiivinen liikevoitto | 85,6 | 83,4 | 87,8 | 67,5 | 324,4 | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7
Liikevoitto | 84,7 | 80,8 | 84,9 | 23,7 | 274,1 | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2
Sidottu pääoma ¹⁾ | 1 921,5 | 1 920,1 | 1 923,9 | 1 972,0 | 1 972,0 | 2 092,9 | 2 032,1 | 1 963,2 | 1 920,1 | 1 920,1
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto, % | 19,1 | 18,5 | 17,8 | 16,5 | 16,5 | 21,0 | 21,3 | 21,7 | 20,8 | 20,8
Sidotun pääoman tuotto (ROCE), % | 17,6 | 17,1 | 16,5 | 13,9 | 13,9 | 14,9 | 15,0 | 15,2 | 18,9 | 18,9
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Vaihto-omaisuus | 312,8 | 294,2 | 306,0 | 306,9 | 306,9 | 292,6 | 299,9 | 301,3 | 307,9 | 307,9
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 426,1 | 432,9 | 423,0 | 399,3 | 399,3 | 449,4 | 434,6 | 434,9 | 420,1 | 420,1
Poislukien rahoituserät muissa saamisissa | -7,6 | -14,8 | -11,2 | -6,7 | -6,7 | -12,1 | -6,7 | -8,1 | -7,1 | -7,1
Ostovelat ja muut velat | 604,6 | 503,5 | 525,7 | 463,0 | 463,0 | 586,8 | 530,9 | 516,4 | 517,8 | 517,8
Poislukien rahoituserät muissa veloissa | -154,2 | -95,4 | -93,0 | -45,3 | -45,3 | -143,3 | -86,9 | -88,1 | -44,5 | -44,5
Nettokäyttöpääoma | 281,0 | 304,2 | 285,1 | 281,9 | 281,9 | 286,4 | 283,8 | 299,8 | 247,7 | 247,7
KOROLLISET NETTOVELAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat | 543,3 | 542,2 | 577,1 | 642,5 | 642,5 | 491,7 | 494,1 | 488,5 | 547,1 | 547,1
Lyhytaikaiset korolliset velat | 127,3 | 120,9 | 114,7 | 105,9 | 105,9 | 456,1 | 258,9 | 254,9 | 263,6 | 263,6
Korolliset velat | 670,6 | 663,1 | 691,8 | 748,4 | 748,4 | 947,8 | 753,0 | 743,5 | 810,7 | 810,7
Rahavarat | 454,4 | 376,8 | 399,7 | 242,3 | 242,3 | 572,2 | 384,6 | 433,6 | 519,2 | 519,2
Korolliset nettovelat | 216,2 | 286,3 | 292,1 | 506,1 | 506,1 | 375,6 | 368,4 | 309,8 | 291,5 | 291,5

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
2) Kemiran uudessa toimintamallissa 1.1.2025 alkaen on kolme raportoitavaa segmenttiä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber Essentials. Vertailutiedot neljännesvuosittain vuodelta 2024 on oikaistu vastaamaan uuden
toimintamallin mukaista raportointia.
3) Oil & Gas -myynnin oikaistut luvut, jotka eivät sisällä Oil & Gas -liiketoiminnan vaikutusta. Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 214

TULOSKEHITYS NELJÄNNESVUOSITTAIN

Tuloskehitys neljännesvuosittain

| 2025 | 2024 ²⁾
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 303,8 | 308,6 | 313,9 | 295,0 | 1 221,5 | 340,5 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 301,4
Packaging & Hygiene Solutions | 253,7 | 240,3 | 239,4 | 236,8 | 970,2 | 271,1 | 268,5 | 254,8 | 263,9 | 1 058,5
Fiber Essentials | 151,2 | 144,5 | 134,3 | 131,8 | 561,9 | 151,7 | 143,9 | 144,1 | 148,5 | 588,2
Yhteensä | 708,8 | 693,4 | 687,7 | 663,7 | 2 753,5 | 763,3 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 948,1
Käyttökate ¹⁾ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 64,8 | 69,4 | 71,3 | 38,3 | 243,8 | 66,0 | 70,1 | 76,3 | 55,7 | 268,2
Packaging & Hygiene Solutions | 30,0 | 23,0 | 32,0 | 13,7 | 98,7 | 41,9 | 34,8 | 25,9 | 21,4 | 124,1
Fiber Essentials | 39,7 | 37,0 | 31,1 | 35,5 | 143,3 | 46,1 | 32,2 | 40,7 | 39,5 | 158,4
Yhteensä | 134,6 | 129,4 | 134,4 | 87,6 | 485,8 | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7
Liikevoitto ¹⁾ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Water Solutions | 46,7 | 49,9 | 51,7 | 4,9 | 153,1 | 49,5 | 53,6 | 59,4 | 38,2 | 200,8
Packaging & Hygiene Solutions | 13,5 | 8,8 | 17,4 | -0,8 | 38,9 | 27,9 | 19,2 | 11,3 | 4,7 | 63,1
Fiber Essentials | 24,6 | 22,1 | 15,8 | 19,6 | 82,1 | 31,7 | 17,8 | 25,6 | 24,1 | 99,3
Yhteensä | 84,7 | 80,8 | 84,9 | 23,7 | 274,1 | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2
Rahoituskulut, netto | -5,1 | -6,9 | -5,3 | -6,8 | -24,2 | -8,3 | -6,6 | -6,9 | -5,1 | -26,9
Voitto ennen veroja | 79,6 | 73,9 | 79,6 | 16,9 | 249,9 | 100,9 | 84,1 | 89,4 | 61,9 | 336,3
Tuloverot | -17,9 | -16,4 | -18,0 | -3,5 | -55,8 | -21,9 | -18,7 | -22,2 | -10,8 | -73,6
Tilikauden tulos | 61,7 | 57,5 | 61,6 | 13,4 | 194,1 | 79,0 | 65,4 | 67,2 | 51,1 | 262,7
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Emoyhtiön omistajille | 58,6 | 54,4 | 58,1 | 10,2 | 181,2 | 75,8 | 62,0 | 63,6 | 48,0 | 249,4
Määräysvallattomille omistajille | 3,1 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 12,9 | 3,2 | 3,4 | 3,6 | 3,0 | 13,2
Tilikauden tulos | 61,7 | 57,5 | 61,6 | 13,4 | 194,1 | 79,0 | 65,4 | 67,2 | 51,1 | 262,7
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa | 0,38 | 0,35 | 0,38 | 0,07 | 1,18 | 0,49 | 0,40 | 0,41 | 0,31 | 1,62
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa | 0,38 | 0,35 | 0,38 | 0,07 | 1,18 | 0,49 | 0,40 | 0,41 | 0,31 | 1,61

1) Sisältävät vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
2) Kemiran uudessa toimintamallissa 1.1.2025 alkaen on kolme raportoitavaa segmenttiä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber Essentials. Vertailutiedot neljännesvuosittain vuodelta 2024 on oikaistu vastaamaan uuden
toimintamallin mukaista raportointia.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 215

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

Osakkeet ja osakkeenomistajat
Osakkeet ja osakepääoma
31.12.2025 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden määrä oli
150 342 557 . Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa.
Osakkeenomistajat
Joulukuun 2025 lopussa Kemira Oyj:llä oli 51 120 rekisteröityä osakkeenomistajaa (31.12.2024:
48 255). Ulkomaisten osakkeenomistajien osuus oli 35,4 % (31.12.2024: 38,3 %)
hallintarekisteröidyt omistukset mukaan lukien. Kotitalouksien osuus oli 19,1 % (31.12.2024:
18,1 %). Kemiralla oli hallussaan omia osakkeita 896 004 kappaletta (31.12.2024: 1 359 348),
mikä vastaa 0,6 % (31.12.2024: 0,9 %) Kemira Oyj:n osakkeista.
Kuukausittain päivitettävä luettelo Kemiran suurimmista osakkeenomistajista on saatavilla
yhtiön internet-sivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat.
Listaus ja kaupankäynti
Kemira Oyj:n osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Osakkeiden kaupankäyntitunnus on
KEMIRA ja ISIN-koodi FI0009004824.
Kaupankäynti Kemira Oyj:n osakkeilla käynnistyi Nasdaq Helsingissä 2.1.2025 osakkeen
hinnalla 19,58 euroa. Päätöskurssi oli joulukuun 2025 lopussa 19,58 euroa (31.12.2024: 19,52).
Osakkeen ylin hinta oli 22,48 euroa ja alin 16,95 euroa tammi-joulukuussa 2025. Osakkeen
keskikurssi oli 19,68 euroa. Yhtiön markkina-arvo omilla osakkeilla vähennettynä oli joulukuun
2025 lopussa 2 926 miljoonaa euroa (31.12.2024: 3 006).
Omien osakkeiden takaisinosto-ohjelma
Kemira julkisti 18.7.2025 osakkeiden takaisinosto-ohjelman, joka toteutettiin 22.7.–16.12.2025.
Ohjelma perustui vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen hallitukselle myöntämään
valtuutukseen. Takaisinosto-ohjelman tavoitteena oli optimoida Kemiran pääomarakennetta
ja huomioida yhtiön eri osakkeenomistajien näkökulmat. Kemira hankki yhteensä 5 000 000
yhtiön omaa osaketta, mikä vastasi noin 3,2 % osakkeiden kokonaismäärästä. Osakkeet
hankittiin julkisessa kaupankäynnissä Nasdaq Helsingissä huomioimatta Kemiran
osakkeenomistajien suhteellista omistusosuutta. Osakkeet hankittiin markkinahintaan
käyttämällä yhtiön vapaata omaa pääomaa. Takaisinostettujen osakkeiden keskimääräinen
hankintahinta oli 19,23 euroa, ja omien osakkeiden takaisinostot vähensivät Kemiran omaa
pääomaa noin 96 miljoonalla eurolla. Omien osakkeiden takaisinosto-ohjelman päättymisen
jälkeen takaisinosto-ohjelman kautta hankitut 5 000 000 omaa osaketta mitätöitiin yhtiön
hallituksen tekemän päätöksen mukaisesti, ja mitätöinti merkittiin kaupparekisteriin
23.12.2025. Mitätöinnin jälkeen Kemiralla oli 896 004 omaa osaketta.
Tammi-joulukuussa 2025 Kemira Oyj:n Nasdaq Helsingissä vaihdettujen osakkeiden
kaupankäyntiarvo oli 963 miljoonaa euroa (1-12/2024: 892). Osakkeiden keskimääräinen
päivävaihto oli 197 063 osaketta (1-12/2024: 183 567). Kemira Oyj:n osakkeiden kokonaisvaihto
tammi-joulukuussa 2025 oli 71 miljoonaa kappaletta (1-12/2024: 63 miljoonaa kappaletta), josta
31 % (1-12/2024: 23%) tapahtui muilla kaupankäyntipaikoilla (esim. Turquoise, CBOE DXE).
Lähde: Nasdaq ja Kemira.com.
Ajantasainen tieto Kemiran osakekurssista on luettavissa yhtiön internetsivuilla
kemira.com/sijoittajat.
Osinko ja osinkopolitiikka
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2025 olivat 675 295 741 euroa, josta tilikauden
tuloksen osuus oli 88 177 782 euroa. Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden
päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 216

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

Kemira Oyj:n hallitus ehdottaa 19.3.2026 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
31.12.2025 päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksetaan 0.76 euron
osakekohtainen osinko eli yhteensä 114 miljoonaa euroa. Osinko maksetaan kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä 0,38 euroa osakkeelta maksetaan osakkeenomistajalle, joka on
osingonmaksun täsmäytyspäivänä 23.3.2026 merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään
yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon ensimmäinen erä maksetaan
8.4.2026. Toinen erä 0,38 euroa osakkeelta maksetaan lokakuussa 2026. Toinen erä
maksetaan osakkeenomistajalle, joka on osingonmaksun täsmäytyspäivänä merkittynä
Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus päättää kokouksessaan
lokakuussa 2026 toisen erän osingonmaksun täsmäytyspäivän ja osingonmaksupäivän.
Osingonmaksun täsmäytyspäivän suunnitellaan olevan 6.10.2026 ja osingonmaksupäivän
aikaisintaan 13.10.2026. Kemiran osinkopolitiikan tavoitteena on kilpailukykyinen ja ajan myötä
kasvava osinko.
Hallituksen valtuutukset
Vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 14 600 000
yhtiön oman osakkeen hankkimisesta (”Hankkimisvaltuutus”). Omat osakkeet hankitaan yhtiön
vapaalla omalla pääomalla joko kaikille osakkeenomistajille osoitetulla ostotarjouksella
yhtäläisin ehdoin ja hallituksen päättämään hintaan tai muutoin kuin yhtiön
osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa (suunnattu hankkiminen).
Valtuutuksen nojalla ostotarjouksella hankittavista osakkeista maksettavan vastikkeen tulee
perustua yhtiön osakkeen hintaan julkisessa kaupankäynnissä siten, että hankittavien
osakkeiden vähimmäishinta on osakkeen alin julkisessa kaupankäynnissä noteerattu
markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana ja enimmäishinta vastaavasti osakkeen
korkein julkisessa kaupankäynnissä noteerattu markkinahinta valtuutuksen
voimassaoloaikana. Valtuutuksen nojalla suunnatulla hankkimisella hankittavista osakkeista
maksettavan vastikkeen tulee perusta julkisessa kaupankäynnissä muodostuneeseen hintaan
hankintapäivänä tai muuten markkinoilla muodostuneeseen hintaan. Osakkeet hankitaan ja
maksetaan Nasdaq Helsinki Oy:n sääntöjen ja Euroclear Finland Oy:n sääntöjen sekä muun
soveltuvan sääntelyn mukaisesti. Osakkeita voidaan hankkia käytettäväksi mahdollisten
yrityskauppojen tai ‑järjestelyjen rahoittamisessa tai toteuttamisessa, yhtiön
pääomarakenteen kehittämiseksi, osakkeen likviditeetin parantamiseksi tai käytettäväksi
yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamiseen tai yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttamiseen. Osakkeet voidaan edellä mainittujen tarkoitusten
toteuttamiseksi pitää yhtiöllä, luovuttaa edelleen tai mitätöidä. Hallitus päättää muista omien
osakkeiden hankkimiseen liittyvistä ehdoista. Hankkimisvaltuutus on voimassa 20.9.2026
saakka.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhdessä tai useammassa erässä enintään
15 600 000 uuden osakkeen antamisesta tai yhtiön hallussa olevan oman osakkeen
luovuttamisesta (”Osakeantivaltuutus”). Uudet osakkeet voidaan antaa ja yhtiön hallussa
olevat omat osakkeet luovuttaa joko maksua vastaan tai maksutta. Uudet osakkeet voidaan
antaa ja yhtiöllä olevat omat osakkeet luovuttaa yhtiön osakkeenomistajille siinä suhteessa
kuin he ennestään omistavat yhtiön osakkeita tai osakkeenomistajan etuoikeudesta poiketen
suunnatulla osakeannilla, jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen syy, kuten
yrityskauppojen tai -järjestelyjen rahoittaminen tai toteuttaminen, yhtiön pääomarakenteen
kehittäminen, osakkeen likviditeetin parantaminen tai, jos se on perusteltua, yhtiön
hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamisen tai yhtiön osakepalkkiojärjestelmien
toteuttamiseksi. Suunnattu osakeanti voi olla maksuton vain yhtiön osakepalkkiojärjestelmien
toteuttamisen yhteydessä. Uusia osakkeita annettaessa osakkeiden merkintähinta merkitään
sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Yhtiön omia osakkeita luovutettaessa merkitään
osakkeesta maksettava määrä sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Hallitus päättää
muista osakeanteihin liittyvistä ehdoista. Osakeantivaltuutus on voimassa 31.5.2026 saakka.
Johdon osakkeenomistus
Yhtiön hallituksen jäsenet ja toimitusjohtaja omistivat 204 770 (162 475) Kemira Oyj:n osaketta
31.12.2025 eli 0,14 % (0,18 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja
määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Toimitusjohtaja Antti Salminen omisti 145 951 (99 166)
osaketta 31.12.2025. Konsernin johtoryhmän jäsenet, lukuun ottamatta toimitusjohtajaa,
omistivat 178 199 (286 517) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2025, mikä vastasi 0,11 % (0,18 %)
osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja määräysvaltayhteisöjen omistuksen.
Ajantasainen tieto hallituksen ja johdon osakeomistuksista on nähtävissä yhtiön
internetsivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 217

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

SUURIMMAT OSAKKEENOMISTAJAT 31.12.2025

| Omistaja | Osakkeiden lukumäärä, kpl | % osakkeista ja äänistä
1 | Oras Invest Oy | 35 103 000 | 23,4
2 | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 5 732 678 | 3,8
3 | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 5 100 000 | 3,4
4 | Nordea-rahastot | 4 569 373 | 3,0
5 | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 2 402 000 | 1,6
6 | Etola Group | 1 000 000 | 0,7
7 | Valtion Eläkerahasto | 860 000 | 0,6
8 | Laakkonen Mikko Kalervo | 800 000 | 0,5
9 | Säästöpankki-rahastot | 761 936 | 0,5
10 | Pohjola Varainhoito | 632 696 | 0,4
11 | Nordea Henkivakuutus Suomi Oy | 626 132 | 0,4
12 | Seligson-rahastot | 559 037 | 0,4
13 | Paasikivi Pekka Johannes | 462 200 | 0,3
14 | Valion Eläkekassa | 379 450 | 0,3
15 | Eläkevakuutushtiö Veritas | 351 728 | 0,2
| Kemira Oyj | 896 004 | 0,6
| Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 53 231 264 | 35,4
| Muut yhteensä | 36 875 059 | 24,5
| Kaikki yhteensä | 150 342 557 | 100,0

OSAKKEENOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN 31.12.2025

Osakkeiden lukumäärä | Omistajia kpl | Omistajia % | Osakkeet, kpl | % osakkeista ja äänistä
1–100 | 20 717 | 40,5 | 954 246 | 0,6
101–500 | 18 553 | 36,3 | 4 835 413 | 3,2
501–1 000 | 5 750 | 11,3 | 4 364 618 | 2,9
1 001–5 000 | 5 149 | 10,1 | 10 682 134 | 7,1
5 001–10 000 | 531 | 1,0 | 3 804 614 | 2,5
10 001–50 000 | 334 | 0,7 | 6 498 552 | 4,3
50 001–100 000 | 29 | 0,1 | 2 045 189 | 1,4
100 001–500 000 | 43 | 0,1 | 8 717 788 | 5,8
500 001–1 000 000 | 7 | 0,0 | 5 737 893 | 3,8
1 000 001– | 7 | 0,0 | 102 702 110 | 68,3
Yhteensä | 51 120 | 100,0 | 150 342 557 | 100,0

KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 218

TIETOA SIJOITTAJILLE

Tietoa sijoittajille
Taloustiedottamisen aikataulu vuonna 2026
Kemira julkaisee kolme taloudellista raporttia vuonna 2026:
Osavuosikatsaus, tammi-maaliskuu 2026 24.4.2026
Puolivuosikatsaus tammi-kesäkuu 2026 17.7.2026
Osavuosikatsaus, tammi-syyskuu 2026 23.10.2026
Taloudelliset raportit sekä niihin liittyvät esitysaineistot ovat luettavissa Kemiran
verkkosivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat. Samasta osoitteesta löytyvät myös
Kemiran pörssi- ja lehdistötiedotteet, vuosikertomukset (sisältäen vastuullisuusraportin ja
tilinpäätöksen) sekä muuta sijoittajatietoa. Verkkosivulla voi rekisteröitymällä tilata yhtiön
tiedotteita sähköpostitse.
Sijoittajasuhteet
Kemiran sijoittajasuhdetoiminnan tärkein tehtävä on tarjota pääomamarkkinoille avointa ja
luotettavaa tietoa Kemirasta ja sen toimintaympäristöstä, antaaksemme markkinaosapuolille
todenmukaisen yleiskuvan Kemirasta sijoituskohteena.
Sijoittajaviestinnällä haluamme varmistaa, että markkinoilla toimivat osapuolet saavat
luotettavaa ja ajankohtaista tietoa Kemirasta tasapuolisesti ja säännöllisin väliajoin.
Kemiran kotipaikka on Helsinki, ja yhtiön osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Kemira
noudattaa Suomen lakeja sekä Nasdaq Helsingin ja Finanssivalvonnan säännöksiä.
Hiljainen jakso
Kemira pitää hiljaisen jakson ennen tilinpäätöksen ja osavuosikatsausten julkaisua. Tänä
aikana Kemiran edustajat eivät kommentoi kyseisen raportointijakson tilinpäätöstä tai
osavuosikatsausta. Hiljaiset jaksot sekä taloustiedon julkaisupäivät voi tarkistaa Kemiran
verkkosivuilta Sijoittajakalenteri-otsikon alta.
Varsinainen yhtiökokous
Kemira Oyj:n yhtiökokous pidetään torstaina 19.3.2026 kello 13.00 Finlandia-talossa,
Mannerheimintie 13e, Helsinki. Kaikki osakkeenomistajat, jotka ovat yhtiökokouksen
täsmäytyspäivään 9.3.2026 mennessä rekisteröityneet Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään
yhtiön osakasluetteloon, ovat oikeutettuja osallistumaan yhtiökokoukseen. Varsinaiseen
yhtiökokoukseen ilmoittautuneet osakkeenomistajat voivat osallistua kokoukseen paikan
päällä tai seurata kokousta suoran etäyhteyden välityksellä. Osakkeenomistajat voivat käyttää
äänioikeuttaan myös äänestämällä ennakkoon. Kokouksen seuraamista etäyhteyden kautta ei
katsota viralliseksi osallistumiseksi yhtiökokoukseen.
Ilmoittautuminen yhtiökokoukseen alkaa 24.2.2026. Kutsu ja rekisteröintiohjeet on julkaistu
12.2.2026 pörssitiedotteena sekä Kemiran verkkosivuilla osoitteessa
kemira.com/yhtiokokous202 6.
Yhtiökokouksen päätökset julkistetaan pörssitiedotteella välittömästi kokouksen päätyttyä.
Osingonmaksu
Osingonjakoehdotus vuodelle 2025 löytyy sivulta 193.
KEMIRA 2025 | TILINPÄÄTÖS | 219

TIETOA SIJOITTAJILLE

Osoitteenmuutokset
Osakkeenomistajien osoitteenmuutokset pyydämme ilmoittamaan arvo-osuustiliä hoitavaan
pankkiin tai pankkiiriliikkeeseen. Näin tiedot päivittyvät myös Euroclear Finland Oy:n
ylläpitämiin rekistereihin, joita Kemira käyttää postittaessaan osakkeenomistajilleen tietoa.
Sijoittajasuhteet
Kiira Fröberg, sijoittajasuhdejohtaja
040 760 4258
kiira.froberg@kemira.com
Heidi Lehmuskumpu, sijoittajasuhdepäällikkö
040 593 4611
heidi.lehmuskumpu@kemira.com
Osakkeen perustiedot
Listaus: Nasdaq Helsinki Oy
Kaupankäyntitunnus: KEMIRA
ISIN-koodi: FI0009004824
Toimialaryhmä: Perusteollisuus
Toimiala: Kemikaaliteollisuus
Osakemäärä 31.12.2025: 150 342 557
Listautumispäivä: 10.11.1994